From marnilse at stud.ntnu.no  Fri Apr  1 18:48:02 2005
From: marnilse at stud.ntnu.no (Maria Nilsen)
Date: Fri Apr  1 17:48:02 2005
Subject: Kvinnfolk og Data - Rosa sirkler
References: <d0i3h0$oq9$1@orkan.itea.ntnu.no> <mailman.1110221167.94751.fritt-forum@list.pvv.org> <d0il15$3ct$1@orkan.itea.ntnu.no> <d0l800$jau$1@orkan.itea.ntnu.no> <d0nchg$s2j$1@orkan.itea.ntnu.no> <d0nrcc$4um$1@orkan.itea.ntnu.no> <d0pfbb$2f9$1@orkan.itea.ntnu.no> <d1mi99$t9p$1@orkan.itea.ntnu.no>
Message-ID: <d2jq09$qsr$1@orkan.itea.ntnu.no>

UserAnonymous wrote:

> Dere som ønsker litt oppmerksomhet fra jentene på Haugen må trist innse at 
> det er ingen jenter som tar del i diskusjonen.... Let it go. Kvinnfolkene
> kan jo knapt bruke Nettet.

Jo takk for den du. Jeg kan faktisk bruke nettet, men har andre ting å ta
meg til enn å nilese og svare på diskusjoner døgnet rundt.

> Selvfølgelig er det bra hvis jenteandelen på IDI (Siving.) og andre
> fakulteter som sliter med rekruttering går noe opp, men mange av de
> jentene som kommer inn på sivilingeniørstudier bytter opp til mer
> ekslusive linjer som Teknisk Design og Industriell Økonomi. Jenter er ikke
> dumme, og trenger ikke "ekstra-hjelp", hverken med leksene eller
> karrieremessig. De har oppdaget smutthullene her oppe og vrir oss ti tusen
> ganger rundt lillefingeren. At de har laget en "kul-klubb" som sørger for
> at jentene også får gode matematikkarakterer er også en genistrek.

For å få opp jenteandelen må det gjøres noe med matteunervisning på
ungdomsskolen og videregående slik at jentene ser nytten av det de lærer.
Og ALLE skoleklasser i landet må ha et besøk på et Eksprimentarium eller
Teknisk museum eller et annet sted hvor de får teste kul teknikk selv slik
at de ser det er interessant og ikke noe gamle gubber eller sære nerder
holder på med.

> Beklageligvis er det også mange jenter som faller ifra studier, de finner
> seg håndverkere og får seg unger med de, så slike jenter skulle aldri ha
> fått innpass  fra første stund. De fleste jentene som gjør slikt tilhører
> de mindre intelligente, og man burde slutte å gi jentene "jentepoeng" for
> å få komme inn hit for de som tar opp plasser som det uansett ikke blir
> noe mer studier av senere i studiet kan man eksludere først som sist.

Helt enig!

> Det man kan gjøre er å skrive under et klagebrev for kjønnsdiskriminering
> ved at de kvoteres inn her på Haugen. Deres ekslusive "kul-klubber" med
> leksehjelp får "gutta" forsøke evt. å kopiere, dessuten har jeg mer
> inntrykk at gutter er mer selvstendige i studiene sine og derfor greier
> seg bedre når studiene blir vanskeligere mot slutten. Det er en sammensatt
> årsak at det er ca. 5% kvinnelige professorer her på Haugen, og det
> skyldes ikke bare "kjønnsdiskriminering" eller "favorisering". La jentene
> fortsette med sine studieringer og se hvor langt de kommer med å aldri bli
> selvstendige..


En liten ting til sånn på tampen, jeg hadde ikke følt meg vel i en jobb
jeg visste jeg hadde fått på tross av at det fantes mannlige søkere som
var bedre egnet til jobben enn det jeg var.

Jeg tror "Jenter og data" har mye bra for seg i det å sørge for at jentene
trives sosialt og ikke dropper ut fordi de blir ensomme i en stor bøling
gutter, men jeg klarer ikke helt se for meg at å arrangere kurs i Diskret
Matte er deres oppgave.

Maria
- jente på Elektronikk!


From anon at diktator.invisible-invincible.no  Wed Apr  6 22:03:03 2005
From: anon at diktator.invisible-invincible.no (-=UserAnonymous=-)
Date: Wed Apr  6 21:03:03 2005
Subject: =?ISO-8859-1?Q?D=E5rlig_oppf=F8rsel_p=E5?= news
References: <d1minb$tjm$1@orkan.itea.ntnu.no> <87acoxcb4w.fsf@pvv.ntnu.no> <d1msu0$3dc$2@orkan.itea.ntnu.no> <d23vq3$tpl$1@orkan.itea.ntnu.no> <d24ujn$dsu$1@orkan.itea.ntnu.no>
Message-ID: <d31arm$mh4$1@orkan.itea.ntnu.no>


"Hold kjeft"?

Takk for nettikettetipset mongis



Erik Drolshammer wrote:

> -=UserAnonymous wrote:
> > Kanskje barnehagen har fritt inntak til deg Magnus - din dass?
> > 
> > Ellers vil jeg anbefale jobbnord.no som jobbside. Det er svært
> > mange spennende jobber i Kautokeino for deg hr Reintz.

> Til UserAnonymous: Kan jeg foreslå at du tar en titt på
> http://heim.ifi.uio.no/~jani/OBS/OBS-netikette.html
> ?
> Og topp-posting også...

> Og fint om du holder kjeft om at du studerer/har studert datateknikk. Du 
> gir oss andre dårlig rykte.

> -- 
> Mvh
> Erik Drolshammer
> 3. datateknikk



From Diktator at fritidsleir.no  Wed Apr  6 22:03:05 2005
From: Diktator at fritidsleir.no (-=UserAnonymous=-)
Date: Wed Apr  6 21:03:05 2005
Subject: Kvinnfolk og Data - Rosa sirkler
References: <d0i3h0$oq9$1@orkan.itea.ntnu.no> <mailman.1110221167.94751.fritt-forum@list.pvv.org> <d0il15$3ct$1@orkan.itea.ntnu.no> <d0l800$jau$1@orkan.itea.ntnu.no> <d0nchg$s2j$1@orkan.itea.ntnu.no> <d0nrcc$4um$1@orkan.itea.ntnu.no> <d0pfbb$2f9$1@orkan.itea.ntnu.no> <d1mi99$t9p$1@orkan.itea.ntnu.no> <d2jq09$qsr$1@orkan.itea.ntnu.no>
Message-ID: <d31bg4$ms4$1@orkan.itea.ntnu.no>

Hei igjen, Maria! Trivelig at du står frem her som Siw Jensen fra FrP som
mener at kvotering og særfordeler er med å gi jentene et image som
udugelige og hjelpeløse uten "ekstra-hjelp". Holde-i-lanken fungerer opp
til et visst nivå, men hvis flere damer skal bli professor må de bli
sterkere individualister.

Psst, "gubber og nerder" er kanskje litt flatterende omtale om de som
interesserer seg virkelig for disse fagene. At du går på elektroteknikk
tror jeg automatisk gjør deg noe kvalifisert til tittelen "nerd" selv
forresten..

Eller så tror jeg dette "jeg har noe bedre å bruke tiden på" er litt dumt
argument. Et av problemene i feks. data er at jentene som studerer der har
minimal interesse utenfor skolen av sitt virke generelt sett... Mens
guttene mekker data og undersøker programvare om kvelden så sitter jentene
og filer neglene sine. Uansett, dette er et slitt argument om at man bare
driver med "hobby" og "useriøse" ting, som faktisk kan vise seg nyttige
senere også!

-User ? -




Maria Nilsen wrote:

> UserAnonymous wrote:

> > Dere som ønsker litt oppmerksomhet fra jentene på Haugen må trist innse at 
> > det er ingen jenter som tar del i diskusjonen.... Let it go. Kvinnfolkene
> > kan jo knapt bruke Nettet.

> Jo takk for den du. Jeg kan faktisk bruke nettet, men har andre ting å ta
> meg til enn å nilese og svare på diskusjoner døgnet rundt.

> > Selvfølgelig er det bra hvis jenteandelen på IDI (Siving.) og andre
> > fakulteter som sliter med rekruttering går noe opp, men mange av de
> > jentene som kommer inn på sivilingeniørstudier bytter opp til mer
> > ekslusive linjer som Teknisk Design og Industriell Økonomi. Jenter er ikke
> > dumme, og trenger ikke "ekstra-hjelp", hverken med leksene eller
> > karrieremessig. De har oppdaget smutthullene her oppe og vrir oss ti tusen
> > ganger rundt lillefingeren. At de har laget en "kul-klubb" som sørger for
> > at jentene også får gode matematikkarakterer er også en genistrek.

> For å få opp jenteandelen må det gjøres noe med matteunervisning på
> ungdomsskolen og videregående slik at jentene ser nytten av det de lærer.
> Og ALLE skoleklasser i landet må ha et besøk på et Eksprimentarium eller
> Teknisk museum eller et annet sted hvor de får teste kul teknikk selv slik
> at de ser det er interessant og ikke noe gamle gubber eller sære nerder
> holder på med.

> > Beklageligvis er det også mange jenter som faller ifra studier, de finner
> > seg håndverkere og får seg unger med de, så slike jenter skulle aldri ha
> > fått innpass  fra første stund. De fleste jentene som gjør slikt tilhører
> > de mindre intelligente, og man burde slutte å gi jentene "jentepoeng" for
> > å få komme inn hit for de som tar opp plasser som det uansett ikke blir
> > noe mer studier av senere i studiet kan man eksludere først som sist.

> Helt enig!

> > Det man kan gjøre er å skrive under et klagebrev for kjønnsdiskriminering
> > ved at de kvoteres inn her på Haugen. Deres ekslusive "kul-klubber" med
> > leksehjelp får "gutta" forsøke evt. å kopiere, dessuten har jeg mer
> > inntrykk at gutter er mer selvstendige i studiene sine og derfor greier
> > seg bedre når studiene blir vanskeligere mot slutten. Det er en sammensatt
> > årsak at det er ca. 5% kvinnelige professorer her på Haugen, og det
> > skyldes ikke bare "kjønnsdiskriminering" eller "favorisering". La jentene
> > fortsette med sine studieringer og se hvor langt de kommer med å aldri bli
> > selvstendige..


> En liten ting til sånn på tampen, jeg hadde ikke følt meg vel i en jobb
> jeg visste jeg hadde fått på tross av at det fantes mannlige søkere som
> var bedre egnet til jobben enn det jeg var.

> Jeg tror "Jenter og data" har mye bra for seg i det å sørge for at jentene
> trives sosialt og ikke dropper ut fordi de blir ensomme i en stor bøling
> gutter, men jeg klarer ikke helt se for meg at å arrangere kurs i Diskret
> Matte er deres oppgave.

> Maria
> - jente på Elektronikk!



From fireblade at balrog.no  Wed Apr  6 22:03:07 2005
From: fireblade at balrog.no (-=Flamer=-)
Date: Wed Apr  6 21:03:07 2005
Subject: Gode Counter-Strike servere?
Message-ID: <d31bk5$mtm$1@orkan.itea.ntnu.no>

Noen som vet om gode CS servere som NTNU drifter nå?

(Nyeste CS: Source)

Yo, akademi kult og sånt hva.

Spiller data i stedet..




From reintz at stud.ntnu.no  Thu Apr  7 00:33:02 2005
From: reintz at stud.ntnu.no (Magnus Reintz)
Date: Wed Apr  6 23:33:02 2005
Subject: =?ISO-8859-1?Q?D=E5rlig_oppf=F8rsel_p=E5_news?=
In-Reply-To: <d31arm$mh4$1@orkan.itea.ntnu.no>
References: <d1minb$tjm$1@orkan.itea.ntnu.no> <87acoxcb4w.fsf@pvv.ntnu.no> <d1msu0$3dc$2@orkan.itea.ntnu.no> <d23vq3$tpl$1@orkan.itea.ntnu.no> <d24ujn$dsu$1@orkan.itea.ntnu.no> <d31arm$mh4$1@orkan.itea.ntnu.no>
Message-ID: <d31jt8$rsr$1@orkan.itea.ntnu.no>

From: anon@diktator.invisible-invincible.no (-=UserAnonymous=-)
-=UserAnonymous=- wrote:
> 
> "Hold kjeft"?
> 
> Takk for nettikettetipset mongis
> 


Jasså. Invisible og invincible? Du sitter på en maskin på Tiscali sitt 
bredbånd, og poster til news via https://innsida.ntnu.no/. Du er slett 
ikke invincible eller invisible, du kan spores hvis noen på itea føler 
for det. Dette burde du vite, siden du er sånn fin data-siving? Eller er 
CS alt du driver med for tiden? Ja, det er ikke vanskelig å se at 
postingen til "-=Flamer=-" også er fra deg.

-Magnus
(som ikke har store problemer med å stå fram med navn på news)

From sgunderson at bigfoot.com  Thu Apr  7 05:03:03 2005
From: sgunderson at bigfoot.com (Steinar H. Gunderson)
Date: Thu Apr  7 04:03:03 2005
Subject: =?iso-8859-1?Q?D=E5rlig_oppf=F8rsel_p=E5?= news
References: <d1minb$tjm$1@orkan.itea.ntnu.no> <87acoxcb4w.fsf@pvv.ntnu.no> <d1msu0$3dc$2@orkan.itea.ntnu.no> <d23vq3$tpl$1@orkan.itea.ntnu.no> <d24ujn$dsu$1@orkan.itea.ntnu.no> <d31arm$mh4$1@orkan.itea.ntnu.no> <d31jt8$rsr$1@orkan.itea.ntnu.no>
Message-ID: <slrnd594f4.cb4.sgunderson@trofast.sesse.net>

reintz@stud.ntnu.no wrote:
> Jasså. Invisible og invincible?

Don't feed the trolls :-)

/* Steinar */
-- 
Homepage: http://www.sesse.net/

From magnun at stud.ntnu.no  Thu Apr  7 10:48:03 2005
From: magnun at stud.ntnu.no (Magnus Nordseth)
Date: Thu Apr  7 09:48:03 2005
Subject: Kvinnfolk og Data - Rosa sirkler
References: <d0i3h0$oq9$1@orkan.itea.ntnu.no> <mailman.1110221167.94751.fritt-forum@list.pvv.org> <d0il15$3ct$1@orkan.itea.ntnu.no> <d0l800$jau$1@orkan.itea.ntnu.no> <d0nchg$s2j$1@orkan.itea.ntnu.no> <d0nrcc$4um$1@orkan.itea.ntnu.no> <d0pfbb$2f9$1@orkan.itea.ntnu.no> <d1mi99$t9p$1@orkan.itea.ntnu.no> <d2jq09$qsr$1@orkan.itea.ntnu.no> <d31bg4$ms4$1@orkan.itea.ntnu.no>
Message-ID: <d32o4j$fb6$1@orkan.itea.ntnu.no>

-=UserAnonymous=- wrote:
> Psst, "gubber og nerder" er kanskje litt flatterende omtale om de som
> interesserer seg virkelig for disse fagene. At du går på elektroteknikk
> tror jeg automatisk gjør deg noe kvalifisert til tittelen "nerd" selv
> forresten..

Hvorfor er man automatisk nerd hvis man studerer elektronikk? Fordi man
kan noe? :P

-- 
Magnus



From storker.moe at email.in.signature  Thu Apr  7 14:03:03 2005
From: storker.moe at email.in.signature (=?ISO-8859-1?Q?St=F8rker_Moe?=)
Date: Thu Apr  7 13:03:03 2005
Subject: Kvinnfolk og Data - Rosa sirkler
In-Reply-To: <d32o4j$fb6$1@orkan.itea.ntnu.no>
References: <d0i3h0$oq9$1@orkan.itea.ntnu.no> <mailman.1110221167.94751.fritt-forum@list.pvv.org> <d0il15$3ct$1@orkan.itea.ntnu.no> <d0l800$jau$1@orkan.itea.ntnu.no> <d0nchg$s2j$1@orkan.itea.ntnu.no> <d0nrcc$4um$1@orkan.itea.ntnu.no> <d0pfbb$2f9$1@orkan.itea.ntnu.no> <d1mi99$t9p$1@orkan.itea.ntnu.no> <d2jq09$qsr$1@orkan.itea.ntnu.no> <d31bg4$ms4$1@orkan.itea.ntnu.no> <d32o4j$fb6$1@orkan.itea.ntnu.no>
Message-ID: <d333kl$md5$1@orkan.itea.ntnu.no>

On 07.04.05 09:40 Magnus Nordseth wrote:
> -=UserAnonymous=- wrote:
> 
>>Psst, "gubber og nerder" er kanskje litt flatterende omtale om de som
>>interesserer seg virkelig for disse fagene. At du går på elektroteknikk
>>tror jeg automatisk gjør deg noe kvalifisert til tittelen "nerd" selv
>>forresten..
> 
> 
> Hvorfor er man automatisk nerd hvis man studerer elektronikk? Fordi man
> kan noe? :P

Jepp. Definisjonen på en nerd er en som er interessert i noe ikke-fysisk 
som jeg synes er kjedelig.

-- 
Størker "nerd" Moe

Email Storker(DOT)Moe(AT)c2i(DOT)net
WWW http://home.c2i.net/storker_moe/

A: Because it messes up the order in which people normally read text.
Q: Why is top-posting such a bad thing?
A: Top-posting.
Q: What is the most annoying thing on usenet and in e-mail?

From hanche at math.ntnu.no  Thu Apr  7 17:48:02 2005
From: hanche at math.ntnu.no (Harald Hanche-Olsen)
Date: Thu Apr  7 16:48:02 2005
Subject: Kvinnfolk og Data - Rosa sirkler
References: <d0i3h0$oq9$1@orkan.itea.ntnu.no> <mailman.1110221167.94751.fritt-forum@list.pvv.org> <d0il15$3ct$1@orkan.itea.ntnu.no> <d0l800$jau$1@orkan.itea.ntnu.no> <d0nchg$s2j$1@orkan.itea.ntnu.no> <d0nrcc$4um$1@orkan.itea.ntnu.no> <d0pfbb$2f9$1@orkan.itea.ntnu.no> <d1mi99$t9p$1@orkan.itea.ntnu.no> <d2jq09$qsr$1@orkan.itea.ntnu.no> <d31bg4$ms4$1@orkan.itea.ntnu.no> <d32o4j$fb6$1@orkan.itea.ntnu.no> <d333kl$md5$1@orkan.itea.ntnu.no>
Message-ID: <pcowtrek5w9.fsf@fiinbeck.math.ntnu.no>

+ Størker Moe <storker.moe@email.in.signature>:

| Jepp. Definisjonen på en nerd [...]

finner du her:

  http://www.catb.org/jargon/html/N/nerd.html

-- 
* Harald Hanche-Olsen     <URL:http://www.math.ntnu.no/~hanche/>
- Debating gives most of us much more psychological satisfaction
  than thinking does: but it deprives us of whatever chance there is
  of getting closer to the truth.  -- C.P. Snow

From brannfarlig at yahoo.no  Fri Apr  8 13:03:03 2005
From: brannfarlig at yahoo.no (Maiken)
Date: Fri Apr  8 12:03:03 2005
Subject: Madrugada konsert billetter =?ISO-8859-1?Q?=F8nskes?=
Message-ID: <d35kf1$60f$1@orkan.itea.ntnu.no>

til ikveld på samfundet!!

Pris nesten ingen hindring :)


From Diktator at fritidsleir.no  Fri Apr  8 18:18:03 2005
From: Diktator at fritidsleir.no (-=UserAnonymous=-)
Date: Fri Apr  8 17:18:03 2005
Subject: Prediksjoner av fremtidig arbeidsmarked
Message-ID: <d3673e$hke$1@orkan.itea.ntnu.no>

Kan noen fremstille hypoteser om fremtidig arbeidsmarked for
sivilingeniører i datateknikk de nærmeste 20 årene i Norge?

Eksempler:
- Antatt jobbansettelser for nyutdannede i nevnte kategori (Prosentvis)
- Antatt geografisk distribusjon for de ledige jobbene
- Antatte kompetanseområder som vil gi god uttelling for nyansettelser

I tillegg er det fint om noen kan nevne firma (IT-selskap etc.) som vil
tilby
mange ledige IT-konsulent stillinger i tiden fremover. Dessuten hvilke
områder
innenfor datateknikk / informatikk vil være gode å satse på framover?

-=UserAnonymous=-




From trivelig-diktator at fritidsleir.ntnu.no  Fri Apr  8 18:33:03 2005
From: trivelig-diktator at fritidsleir.ntnu.no (-)
Date: Fri Apr  8 17:33:03 2005
Subject: Kvinnfolk og Data - Rosa sirkler
References: <d0i3h0$oq9$1@orkan.itea.ntnu.no> <mailman.1110221167.94751.fritt-forum@list.pvv.org> <d0il15$3ct$1@orkan.itea.ntnu.no> <d0l800$jau$1@orkan.itea.ntnu.no> <d0nchg$s2j$1@orkan.itea.ntnu.no> <d0nrcc$4um$1@orkan.itea.ntnu.no> <d0pfbb$2f9$1@orkan.itea.ntnu.no> <d1mi99$t9p$1@orkan.itea.ntnu.no> <d2jq09$qsr$1@orkan.itea.ntnu.no> <d31bg4$ms4$1@orkan.itea.ntnu.no> <d32o4j$fb6$1@orkan.itea.ntnu.no> <d333kl$md5$1@orkan.itea.ntnu.no>
Message-ID: <d3682l$i3f$1@orkan.itea.ntnu.no>

Må bare legge til - Størker? Det er et fornavn jeg aldri har hørt om.
Er det forkortelse for noe? Som malingstørker?

-=UserAnymous=-




Størker Moe wrote:

> On 07.04.05 09:40 Magnus Nordseth wrote:
> > -=UserAnonymous=- wrote:
> > 
> >>Psst, "gubber og nerder" er kanskje litt flatterende omtale om de som
> >>interesserer seg virkelig for disse fagene. At du går på elektroteknikk
> >>tror jeg automatisk gjør deg noe kvalifisert til tittelen "nerd" selv
> >>forresten..
> > 
> > 
> > Hvorfor er man automatisk nerd hvis man studerer elektronikk? Fordi man
> > kan noe? :P

> Jepp. Definisjonen på en nerd er en som er interessert i noe ikke-fysisk 
> som jeg synes er kjedelig.

> -- 
> Størker "nerd" Moe

> Email Storker(DOT)Moe(AT)c2i(DOT)net
> WWW http://home.c2i.net/storker_moe/

> A: Because it messes up the order in which people normally read text.
> Q: Why is top-posting such a bad thing?
> A: Top-posting.
> Q: What is the most annoying thing on usenet and in e-mail?



From storker.moe at email.in.signature  Sun Apr 10 00:18:03 2005
From: storker.moe at email.in.signature (=?ISO-8859-1?Q?St=F8rker_Moe?=)
Date: Sat Apr  9 23:18:03 2005
Subject: Prediksjoner av fremtidig arbeidsmarked
In-Reply-To: <d3673e$hke$1@orkan.itea.ntnu.no>
References: <d3673e$hke$1@orkan.itea.ntnu.no>
Message-ID: <d39fvd$cgc$1@orkan.itea.ntnu.no>

-=UserAnonymous=- wrote:
> Kan noen fremstille hypoteser om fremtidig arbeidsmarked for
> sivilingeniører i datateknikk de nærmeste 20 årene i Norge?
> 
> Eksempler:
> - Antatt jobbansettelser for nyutdannede i nevnte kategori (Prosentvis)
> - Antatt geografisk distribusjon for de ledige jobbene
> - Antatte kompetanseområder som vil gi god uttelling for nyansettelser
> 
> I tillegg er det fint om noen kan nevne firma (IT-selskap etc.) som vil
> tilby
> mange ledige IT-konsulent stillinger i tiden fremover. Dessuten hvilke
> områder
> innenfor datateknikk / informatikk vil være gode å satse på framover?

Ja, også ville jeg gjerne hatt neste ukes Lottorekke i samme slengen, greit?

-- 
Størker Moe

Email Storker(DOT)Moe(AT)c2i(DOT)net
WWW http://home.c2i.net/storker_moe/

A: Because it messes up the order in which people normally read text.
Q: Why is top-posting such a bad thing?
A: Top-posting.
Q: What is the most annoying thing on usenet and in e-mail?

From asbjs at stud.ntnu.no  Mon Apr 11 10:03:02 2005
From: asbjs at stud.ntnu.no (=?iso-8859-1?q?Asbj=F8rn_S=E6b=F8?=)
Date: Mon Apr 11 09:03:02 2005
Subject: Kvinnfolk og Data - Rosa sirkler
References: <d0i3h0$oq9$1@orkan.itea.ntnu.no> <mailman.1110221167.94751.fritt-forum@list.pvv.org> <d0il15$3ct$1@orkan.itea.ntnu.no> <d0l800$jau$1@orkan.itea.ntnu.no> <d0nchg$s2j$1@orkan.itea.ntnu.no> <d0nrcc$4um$1@orkan.itea.ntnu.no> <d0pfbb$2f9$1@orkan.itea.ntnu.no> <d1mi99$t9p$1@orkan.itea.ntnu.no> <d2jq09$qsr$1@orkan.itea.ntnu.no> <d31bg4$ms4$1@orkan.itea.ntnu.no> <d32o4j$fb6$1@orkan.itea.ntnu.no> <d333kl$md5$1@orkan.itea.ntnu.no> <d3682l$i3f$1@orkan.itea.ntnu.no>
Message-ID: <87k6n9by2p.fsf@stud.ntnu.no>

trivelig-diktator@fritidsleir.ntnu.no (-) writes:

> Må bare legge til - Størker? Det er et fornavn jeg aldri har hørt om.
> Er det forkortelse for noe? Som malingstørker?

Sa ein som ikkje brukar namn i det heile ...

Asbj.S.
-- 
Asbjørn Sæbø, post.doc. 
Centre for Quantifiable Quality of Service in Communication Systems
Norwegian University of Science and Technology
<URL: http://www.q2s.ntnu.no/ >

From storker.moe at email.in.signature  Mon Apr 11 16:33:03 2005
From: storker.moe at email.in.signature (=?ISO-8859-1?Q?St=F8rker_Moe?=)
Date: Mon Apr 11 15:33:03 2005
Subject: Kvinnfolk og Data - Rosa sirkler
In-Reply-To: <87k6n9by2p.fsf@stud.ntnu.no>
References: <d0i3h0$oq9$1@orkan.itea.ntnu.no> <mailman.1110221167.94751.fritt-forum@list.pvv.org> <d0il15$3ct$1@orkan.itea.ntnu.no> <d0l800$jau$1@orkan.itea.ntnu.no> <d0nchg$s2j$1@orkan.itea.ntnu.no> <d0nrcc$4um$1@orkan.itea.ntnu.no> <d0pfbb$2f9$1@orkan.itea.ntnu.no> <d1mi99$t9p$1@orkan.itea.ntnu.no> <d2jq09$qsr$1@orkan.itea.ntnu.no> <d31bg4$ms4$1@orkan.itea.ntnu.no> <d32o4j$fb6$1@orkan.itea.ntnu.no> <d333kl$md5$1@orkan.itea.ntnu.no> <d3682l$i3f$1@orkan.itea.ntnu.no> <87k6n9by2p.fsf@stud.ntnu.no>
Message-ID: <d3du10$1s5$1@orkan.itea.ntnu.no>

On 11.04.05 08:57 Asbjørn Sæbø wrote:
> trivelig-diktator@fritidsleir.ntnu.no (-) writes:
> 
> 
>>Må bare legge til - Størker? Det er et fornavn jeg aldri har hørt om.
>>Er det forkortelse for noe? Som malingstørker?
> 
> 
> Sa ein som ikkje brukar namn i det heile ...

Don't feed the trolls...

Forøvrig: fra http://tinyurl.com/6ebww (om troll, _Trollus_norvegicus_)

Trollbestanden har dessverre gått kraftig tilbake de siste nitti årene, 
noe som var godt kjent i begynnelsen av forrige århundre. Christian 
Skredsvig sa allerede i 1914¹ at "selv trollene er borte nå." Skredsvig 
bodde imidlertid på den tiden i Kristiania, der det ikke har blitt 
påvist troll siden 1814, og hans konklusjon var antakeligvis noe 
overdreven. Trollobservasjoner er nå såpass sjeldne over hele landet at 
de fleste utenfor fagmiljøet regner trollene som utdødd, og det har 
blitt hevdet at troll aldri har forekommet i norsk natur. Dette er 
selvsagt feil, noe alle seriøst naturinteresserte selvsagt er klar over, 
men denne feiloppfatningen kan være årsaken til at troll ikke er 
omfattet av CITES-konvensjonen. Troll er normalt meget sky, men av og 
til er det noen individer som blir fordrevet fra flokken og kan være 
farlige for folk, akkurat som moskusen. Det er først og fremst disse som 
man åpner for jakt på. Det diskuteres i fagmiljøet om en ny variant kan 
ha oppstått relativt nylig, de såkalte "internett-trollene" 
(_Trollus_usenetius_). Det er imidlertid sterk tvil om dette er en 
variant av det norske trollet, eller om dette er en helt ny art som har 
oppstått utenfor våre grenser for så å vandre inn. Fagmiljøene 
diskuterer for tiden hvorvidt _Trollus_usenetius_ hører til 
Trollus-familien, eller om den definisjonsmessig bør legges i en ny familie.

[...]

Troll er ikke særlig egnet som matvilt (men de kan avogtil snu rollene 
på hodet og benytte mennesker - fortrinnsvis religiøse individer som ser 
ut til å ha en helt spesiell vitring² - som næringskilde). Dermed er 
behovet for rask slakting ikke like påtrengende som for f.eks. elg, men 
slaktet bør flyttes til egnet avhendingsplass i løpet av natta, da troll 
er kjent for å gjennomgå en meget rask metamorfose når de utsettes for 
ultrafiolett lys og er etter dene metamorfosen meget vanskelige å flytte 
på. De har derfor et bruksområde som fundamentering av bygg i dårlig 
terreng, mens verken kjøtt eller skinn er egnet til konvensjonell bruk. 
Fra gammelt av påstås det at de blir til stein nås de utsettes for 
sollys, men nyere undersøkelser kan forløpig ikke bekrefte denne 
hypotesen. Hva denne metamorfosen detaljert sett går ut på er foreløpig 
ukjent, men forskerne er rimelig sikre på at den initieres av 
ultrafiolett lys og går meget raskt, antakeligvis via en 
autoakselererende mekanisme. Fraværet av denne prosessen hos de såkalte 
"internett-trollene" er en sterk indikasjon på at disse ikke tilhører 
samme familie som de gammeldagse norske trollene. "Internett-troll" er 
forøvrig regnet som skadedyr og er, på linje med kråke og mårhund ikke 
omfattet av yngletidsfredningen. Disse er mao. jaktbare året rundt, og 
kaliberkravet er som for rådyr. Dessverre er heller ikke 
"internett-troll" jaktbare med håndvåpen pga. det generelle forbudet mot 
håndvåpenjakt i Norge. Dersom håndvåpenjakt hadde vært tillatt, ville 
.38 Special eller 9x19mm auto vært minste egnede kaliber.


¹ I forbindelse med kunstneren og naturmennesket Th. Kittelsens død. 
Enkelte forskere hevder at det kan være en sammenheng mellom Kittelsens 
bortgang og den generelle nedgangen i trollbestanden, men ingen kjent 
mekanisme er påvist for denne mulige sammenhengen. Det kan slik sett 
være et statistisk slumpetreff.

² Fra Asbjørnsen, P.C., Moe, J. (ed): "Norske Folkeeventyr", Kristiania, 
1844: Gjentatte forekomster av termen "Lukt av kristenmanns blod"
-- 
Størker Moe

Email Storker(DOT)Moe(AT)c2i(DOT)net
WWW http://home.c2i.net/storker_moe/

A: Because it messes up the order in which people normally read text.
Q: Why is top-posting such a bad thing?
A: Top-posting.
Q: What is the most annoying thing on usenet and in e-mail?

From aslakr+news at idi.ntnu.no  Mon Apr 11 17:03:02 2005
From: aslakr+news at idi.ntnu.no (Aslak Raanes)
Date: Mon Apr 11 16:03:02 2005
Subject: Prediksjoner av fremtidig arbeidsmarked
References: <d3673e$hke$1@orkan.itea.ntnu.no> <d39fvd$cgc$1@orkan.itea.ntnu.no>
Message-ID: <1guv1rr.1i0ta7g1gxfr4N%aslakr+news@idi.ntnu.no>

Størker Moe <storker.moe@email.in.signature> wrote:

> -=UserAnonymous=- wrote:
> 
> > Kan noen fremstille hypoteser om fremtidig arbeidsmarked for
> > sivilingeniører i datateknikk de nærmeste 20 årene i Norge?
> > 
> > Eksempler:
> > - Antatt jobbansettelser for nyutdannede i nevnte kategori (Prosentvis)
> > - Antatt geografisk distribusjon for de ledige jobbene
> > - Antatte kompetanseområder som vil gi god uttelling for nyansettelser
> > 
> > I tillegg er det fint om noen kan nevne firma (IT-selskap etc.) som vil
> > tilby mange ledige IT-konsulent stillinger i tiden fremover. Dessuten
> > hvilke områder innenfor datateknikk / informatikk vil være gode å satse
> > på framover?
> 
> Ja, også ville jeg gjerne hatt neste ukes Lottorekke i samme slengen, greit?

Å, den er i det minste enkel å svare på, neste ukes lottotall blir 2, 5,
6, 9, 11, 20 og 30. Sånn omntrent.


-- 
Vennlig hilsen
Aslak Raanes

From Bladet-fra-munnen at demokrati.no  Wed Apr 13 18:03:03 2005
From: Bladet-fra-munnen at demokrati.no (-=UserAnonymous=-)
Date: Wed Apr 13 17:03:03 2005
Subject: Prediksjoner av fremtidig arbeidsmarked - Muligheter i Norge suger
References: <d3673e$hke$1@orkan.itea.ntnu.no> <d39fvd$cgc$1@orkan.itea.ntnu.no> <1guv1rr.1i0ta7g1gxfr4N%aslakr+news@idi.ntnu.no>
Message-ID: <d3jbsq$7j4$1@orkan.itea.ntnu.no>


Vel det er tragisk å se hvor lite jobber det er på IT-markedet nå, de som 
anbefaler flere studenter å studere data må ha lite peiling på hva de
snakker om. Det er jo av sine egne man skal ha det. Takk så jævla mye
Norge for at jeg måtte være i millitæret 1 år. Jobb er derimot for mye å
kreve. Får vel råd til hus, kjerring og unger når jeg blir 40 og ikke
stand til å få barn. Bli vel sponset potetgullspiser av Aetat til de gamle
har dauet ut nok slik at vi unge endelig får oss jobb i 2030 elns. Tror
jeg skaffer meg Green Card elns, dette landet ønsker ikke sine unge og
kompetente lengre. Landssvikere.

Hør på Kåre Willoch, han har mange gode poenger. De eldre kan ta tidligere
pensjon elns. Ta en titt på Teknisk Ukeblad! Så og si alle jobbene der er
ikke for nyutdannede! 

Hva med å bruke oljemilliardene på forskning innenfor nanoteknologi og
hydrogenteknologi? Istedet for å bare spille på børs? Hva med å bygge ut
IT-
Fornebu? Politikere, hva med å skaffe seg en hjerne?

-=UserAnonymous=- Tells the TRUTH!



Aslak Raanes wrote:

> Størker Moe <storker.moe@email.in.signature> wrote:

> > -=UserAnonymous=- wrote:
> > 
> > > Kan noen fremstille hypoteser om fremtidig arbeidsmarked for
> > > sivilingeniører i datateknikk de nærmeste 20 årene i Norge?
> > > 
> > > Eksempler:
> > > - Antatt jobbansettelser for nyutdannede i nevnte kategori (Prosentvis)
> > > - Antatt geografisk distribusjon for de ledige jobbene
> > > - Antatte kompetanseområder som vil gi god uttelling for nyansettelser
> > > 
> > > I tillegg er det fint om noen kan nevne firma (IT-selskap etc.) som vil
> > > tilby mange- ledige IT-konsulent stillinger i tiden fremover. Dessuten
> > > hvilke områder innenfor datateknikk / informatikk vil være gode å satse
> > > på framover?
> > 
> > Ja, også ville jeg gjerne hatt neste ukes Lottorekke i samme slengen,
greit?

> Å, den er i det minste enkel å svare på, neste ukes lottotall blir 2, 5,
> 6, 9, 11, 20 og 30. Sånn omntrent.


> -- 
> Vennlig hilsen
> Aslak Raanes



From ruth.sherry at hf.ntnu.no  Wed Apr 13 18:18:03 2005
From: ruth.sherry at hf.ntnu.no (Ruth Sherry)
Date: Wed Apr 13 17:18:03 2005
Subject: =?ISO-8859-1?Q?"sparep=E6rer"_p=E5_hele_d=F8gnet=3F?=
Message-ID: <d3jccu$7t9$1@orkan.itea.ntnu.no>

I de siste månedene har det dukket opp små håndskrevne lapper på noen av
toalettene på Dragvoll--dvs. toaletter som er et eget rom med plass til en
person ad gangen. Der står det noe sånt som "La lyset stå på! Sparepære!" 

Er det virkelig slik at man sparer mer av å la en sparepære står på, enn
av at man slår en normal lyspære av og på? Sparer man ikke enda mer av å
slå av også sparepæren når rommet ikke er i bruk? Og man må ta i
betraktning at "sparepærer" er betydelig dyrere enn vanlige lyspærer. Og
må også ta hensyn til både penger og miljø....Ved dette teknologiske
universitet må det være noen som kan svaretpå alt dette.

Jeg vokst opp i et annet land enn Norge, og tok med meg i bagasjen en fæl
trang til å slå av lys i ubrukte rom.


From sveins at tihlde.org  Wed Apr 13 19:18:02 2005
From: sveins at tihlde.org (Telcontar (Svein-Magnus Sørensen))
Date: Wed Apr 13 18:18:02 2005
Subject: "sparepærer" på hele døgnet?
References: <d3jccu$7t9$1@orkan.itea.ntnu.no>
Message-ID: <d3jglr$al7$1@orkan.itea.ntnu.no>

"Ruth Sherry" <ruth.sherry@hf.ntnu.no> wrote in message
news:d3jccu$7t9$1@orkan.itea.ntnu.no...
> Er det virkelig slik at man sparer mer av å la en sparepære står på, enn
> av at man slår en normal lyspære av og på? Sparer man ikke enda mer av å
> slå av også sparepæren når rommet ikke er i bruk? Og man må ta i
> betraktning at "sparepærer" er betydelig dyrere enn vanlige lyspærer. Og
> må også ta hensyn til både penger og miljø....Ved dette teknologiske
> universitet må det være noen som kan svaretpå alt dette.

De fleste sparepærer fungerer på lik måte som lysstoffrør, og disse bruker
ekstra mye strøm i det øyeblikk man slår dem på, faktisk vesentlig mye mer
enn ved å stå på over lengre tid da strømforbruk ved ren bruk er svært lavt.
Av denne grunn er det ikke ønskelig å slå av og på slike lyspærer i ofte
benyttede rom som toaletter og andre rom man går inn og ut av ofte i løpet
av dagen. Det er fortsatt muligens hensiktsmessig å slå av lyset om natten
eller dersom rommet skal stå ubrukt i lengre perioder, men jeg har ikke sett
noe tall på eksakt hvor lenge pærene må være avslåtte for at det skal lønne
seg å slå dem av.

Jeg antar dette er grunnen til at de ikke vil at man skal slå av og på
sparepærene utallige ganger i løpet av dagen hver gang noen skal på do.

- Svein-Magnus Sørensen



From ivar.s.ertevag at ntnu.no  Thu Apr 14 01:03:03 2005
From: ivar.s.ertevag at ntnu.no (=?ISO-8859-1?Q?=22Ivar_S=2E_Ertesv=E5g=22?=)
Date: Thu Apr 14 00:03:03 2005
Subject: =?ISO-8859-1?Q?=22sparep=E6rer=22_p=E5_hele_d=F8gnet=3F?=
In-Reply-To: <d3jglr$al7$1@orkan.itea.ntnu.no>
References: <d3jccu$7t9$1@orkan.itea.ntnu.no> <d3jglr$al7$1@orkan.itea.ntnu.no>
Message-ID: <d3k4o3$mji$1@orkan.itea.ntnu.no>

Telcontar (Svein-Magnus Sørensen) wrote:
> "Ruth Sherry" <ruth.sherry@hf.ntnu.no> wrote in message
> news:d3jccu$7t9$1@orkan.itea.ntnu.no...
> 
>>Er det virkelig slik at man sparer mer av å la en sparepære står på, enn
>>av at man slår en normal lyspære av og på? Sparer man ikke enda mer av å
>>slå av også sparepæren når rommet ikke er i bruk? Og man må ta i
>>betraktning at "sparepærer" er betydelig dyrere enn vanlige lyspærer. Og
>>må også ta hensyn til både penger og miljø....Ved dette teknologiske
>>universitet må det være noen som kan svaretpå alt dette.
> 
> 
> De fleste sparepærer fungerer på lik måte som lysstoffrør, og disse bruker
> ekstra mye strøm i det øyeblikk man slår dem på, faktisk vesentlig mye mer
> enn ved å stå på over lengre tid da strømforbruk ved ren bruk er svært lavt.
> Av denne grunn er det ikke ønskelig å slå av og på slike lyspærer i ofte
> benyttede rom som toaletter og andre rom man går inn og ut av ofte i løpet
> av dagen.

Lat oss rekne litt:
Ei sparepære treng nokre sekund på oppstarten. Lat oss seie 5 sekund.
Det er sannsynlegvis i overkant - prøv sjølv.
Og så treng ho "vesentleg" mykje meir straum desse sekunda. Lat oss seie 
10 gongar meir enn det ho til vanleg brukar. Då vil oppstartenergien 
svare til 45 sekund vanleg bruk. Dersom toalettet (eller anna rom) i 
gjennomsnitt står ledig meir enn denne tida etter at nokon har gått ut, 
vil alle spare straum ved å slå av lyset når dei går. Eg har ikkje 
statistikk, men basert på eigne røynsler trur eg gjennomsnittleg 
ledigtid er vesentleg lengre.
Du kan godt korrigere tala mine. Og så kan du argumentere for at 
gjennomsnittleg ledigtid er kortare enn det du kjem fram til.

Førebels konklusjon: Argumentet er ikkje truverdig.


From toreaur at stud.ntnu.no  Thu Apr 14 01:48:02 2005
From: toreaur at stud.ntnu.no (Tore)
Date: Thu Apr 14 00:48:02 2005
Subject: =?ISO-8859-1?Q?"sparep=E6rer"_p=E5_hele_d=F8gnet=3F?=
References: <d3jccu$7t9$1@orkan.itea.ntnu.no> <d3jglr$al7$1@orkan.itea.ntnu.no> <d3k4o3$mji$1@orkan.itea.ntnu.no>
Message-ID: <d3k7b5$o20$1@orkan.itea.ntnu.no>

Kanskje sparepærene varer lengre om man ikke slår de av og på hele tiden?
Det må være det reddende argument mot dette overforbruket. Derimot tror
jeg ikke
noen fattigslige sparepærer her og der kan ha stor effekt på NTNU sitt
milliardbudsjett.



Ivar S. Ertesvåg wrote:

> Telcontar (Svein-Magnus Sørensen) wrote:
> > "Ruth Sherry" <ruth.sherry@hf.ntnu.no> wrote in message
> > news:d3jccu$7t9$1@orkan.itea.ntnu.no...
> > 
> >>Er det virkelig slik at man sparer mer av å la en sparepære står på, enn
> >>av at man slår en normal lyspære av og på? Sparer man ikke enda mer av å
> >>slå av også sparepæren når rommet ikke er i bruk? Og man må ta i
> >>betraktning at "sparepærer" er betydelig dyrere enn vanlige lyspærer. Og
> >>må også ta hensyn til både penger og miljø....Ved dette teknologiske
> >>universitet må det være noen som kan svaretpå alt dette.
> > 
> > 
> > De fleste sparepærer fungerer på lik måte som lysstoffrør, og disse bruker
> > ekstra mye strøm i det øyeblikk man slår dem på, faktisk vesentlig mye mer
> > enn ved å stå på over lengre tid da strømforbruk ved ren bruk er svært
lavt.
> > Av denne grunn er det ikke ønskelig å slå av og på slike lyspærer i ofte
> > benyttede rom som toaletter og andre rom man går inn og ut av ofte i løpet
> > av dagen.

> Lat oss rekne litt:
> Ei sparepære treng nokre sekund på oppstarten. Lat oss seie 5 sekund.
> Det er sannsynlegvis i overkant - prøv sjølv.
> Og så treng ho "vesentleg" mykje meir straum desse sekunda. Lat oss seie 
> 10 gongar meir enn det ho til vanleg brukar. Då vil oppstartenergien 
> svare til 45 sekund vanleg bruk. Dersom toalettet (eller anna rom) i 
> gjennomsnitt står ledig meir enn denne tida etter at nokon har gått ut, 
> vil alle spare straum ved å slå av lyset når dei går. Eg har ikkje 
> statistikk, men basert på eigne røynsler trur eg gjennomsnittleg 
> ledigtid er vesentleg lengre.
> Du kan godt korrigere tala mine. Og så kan du argumentere for at 
> gjennomsnittleg ledigtid er kortare enn det du kjem fram til.

> Førebels konklusjon: Argumentet er ikkje truverdig.



From halset at pvv.ntnu.no  Thu Apr 14 09:18:02 2005
From: halset at pvv.ntnu.no (Tore Halset)
Date: Thu Apr 14 08:18:02 2005
Subject: Prediksjoner av fremtidig arbeidsmarked - Muligheter i Norge suger
References: <d3673e$hke$1@orkan.itea.ntnu.no> <d39fvd$cgc$1@orkan.itea.ntnu.no> <1guv1rr.1i0ta7g1gxfr4N%aslakr+news@idi.ntnu.no> <d3jbsq$7j4$1@orkan.itea.ntnu.no>
Message-ID: <d3l1h1$6dp$1@orkan.itea.ntnu.no>

-=UserAnonymous=- <Bladet-fra-munnen@demokrati.no> wrote:
> Vel det er tragisk å se hvor lite jobber det er på IT-markedet nå, de som 
> anbefaler flere studenter å studere data må ha lite peiling på hva de
> snakker om. Det er jo av sine egne man skal ha det. Takk så jævla mye

Hmm, det er da en del jobber nå? Virker på meg som om det har blitt ganske
mye bedre siste året.

Ofte gjelder det å kjenne noen, men om man er anonym er jo det litt
vanskelig.

> Norge for at jeg måtte være i millitæret 1 år. Jobb er derimot for mye å
> kreve. Får vel råd til hus, kjerring og unger når jeg blir 40 og ikke
> stand til å få barn. Bli vel sponset potetgullspiser av Aetat til de gamle

Du kan jo gifte deg med en riking? Ganske mange damer med godt betalte
jobber for tiden. :) Ellers koster det ikke så mye med barn. :)

Det går nok bra til slutt!

 - Tore.

From asbjs at stud.ntnu.no  Thu Apr 14 09:18:06 2005
From: asbjs at stud.ntnu.no (=?iso-8859-1?q?Asbj=F8rn_S=E6b=F8?=)
Date: Thu Apr 14 08:18:06 2005
Subject: =?iso-8859-1?q?Re:_"sparep=E6rer"_p=E5_hele_d=F8gnet=3F?=
References: <d3jccu$7t9$1@orkan.itea.ntnu.no> <d3jglr$al7$1@orkan.itea.ntnu.no> <d3k4o3$mji$1@orkan.itea.ntnu.no>
Message-ID: <87wtr5c29m.fsf@stud.ntnu.no>

"Ivar S. Ertesvåg"   <ivar.s.ertevag@ntnu.no> writes:

> [...]
> Lat oss rekne litt:
> Ei sparepære treng nokre sekund på oppstarten. Lat oss seie 5 sekund.
> Det er sannsynlegvis i overkant - prøv sjølv.
> Og så treng ho "vesentleg" mykje meir straum desse sekunda. Lat oss
> seie 10 gongar meir enn det ho til vanleg brukar. Då vil
> oppstartenergien svare til 45 sekund vanleg bruk. Dersom toalettet
> (eller anna rom) i gjennomsnitt står ledig meir enn denne tida etter
> at nokon har gått ut, vil alle spare straum ved å slå av lyset når dei
> går. 

Det kan tenkjast at det å ofte slå pærene av og på forkortar levetida
deira.  Det har i alle fall vore eit vanleg argument for å la lysrør
stå på.


Asbjørn
-- 
Asbjørn Sæbø, post.doc. 
Centre for Quantifiable Quality of Service in Communication Systems
Norwegian University of Science and Technology
<URL: http://www.q2s.ntnu.no/ >

From gjerp at stud.ntnu.no  Thu Apr 14 09:48:04 2005
From: gjerp at stud.ntnu.no (Espen Dyrnes Gjerp)
Date: Thu Apr 14 08:48:04 2005
Subject: =?iso-8859-1?q?Re:_"sparep=E6rer"_p=E5_hele_d=F8gnet=3F?=
In-Reply-To: <87wtr5c29m.fsf@stud.ntnu.no>
References: <d3jccu$7t9$1@orkan.itea.ntnu.no> <d3jglr$al7$1@orkan.itea.ntnu.no>
 <d3k4o3$mji$1@orkan.itea.ntnu.no> <87wtr5c29m.fsf@stud.ntnu.no>
Message-ID: <Pine.LNX.4.58.0504140832370.12708@tiger.stud.ntnu.no>

når en sparepære er kald, tar det ofte 5-10 minutter før den oppnår full
lysstyrke. det er mulig at den bruker mer strøm en den skal i denne
perioden også, og ikke bare under tenning.

-- 
Espen
"Si libet, licet - periculum in mora "

On Thu, 14 Apr 2005, Asbjørn Sæbø wrote:

> "Ivar S. Ertesvåg"   <ivar.s.ertevag@ntnu.no> writes:
>
> > [...]
> > Lat oss rekne litt:
> > Ei sparepære treng nokre sekund på oppstarten. Lat oss seie 5 sekund.
> > Det er sannsynlegvis i overkant - prøv sjølv.
> > Og så treng ho "vesentleg" mykje meir straum desse sekunda. Lat oss
> > seie 10 gongar meir enn det ho til vanleg brukar. Då vil
> > oppstartenergien svare til 45 sekund vanleg bruk. Dersom toalettet
> > (eller anna rom) i gjennomsnitt står ledig meir enn denne tida etter
> > at nokon har gått ut, vil alle spare straum ved å slå av lyset når dei
> > går.
>
> Det kan tenkjast at det å ofte slå pærene av og på forkortar levetida
> deira.  Det har i alle fall vore eit vanleg argument for å la lysrør
> stå på.
>
>
> Asbjørn
> --
> Asbjørn Sæbø, post.doc.
> Centre for Quantifiable Quality of Service in Communication Systems
> Norwegian University of Science and Technology
> <URL: http://www.q2s.ntnu.no/ >
>

From rannekle at itea.ntnu.no  Thu Apr 14 11:48:03 2005
From: rannekle at itea.ntnu.no (Kine Rannekleiv)
Date: Thu Apr 14 10:48:03 2005
Subject: ITEA/Orakel søker studenter til kundesupport for Microsoft klient-applikasjoner
Message-ID: <d3l9tj$btf$1@orkan.itea.ntnu.no>

ITEA/Orakel søker studenter til kundesupport for Microsoft 
klient-applikasjoner.

NTNU/ITEA (ved Orakeltjenesten) vil fra 1. august starte forsøksdrift som 
supportsenter for Microsoft klient-applikasjoner for skoleverket i Norge.

I den forbindelse trenger vi dyktige studenter som kan tenke seg å jobbe ca 
10 timer i uken. Arbeidsoppgaver vil være kundesupport på e-post og telefon.

For nærmere opplysninger om stillingen, kontakt Kine Rannekleiv på tlf 73 59 
77 39 eller e-post kine.rannekleiv@ntnu.no.

Søknadsfrist: 01.05.2005.
Mer informasjon: http://www.itea.ntnu.no/stilling/ 



From Eirik Mo <mo at ntnu.no>  Thu Apr 14 12:48:03 2005
From: Eirik Mo <mo at ntnu.no> (Eirik Mo)
Date: Thu Apr 14 11:48:03 2005
Subject: =?ISO-8859-1?Q?"sparep=E6rer"_p=E5_hele_d=F8gnet=3F?=
In-Reply-To: <d3jccu$7t9$1@orkan.itea.ntnu.no>
References: <d3jccu$7t9$1@orkan.itea.ntnu.no>
Message-ID: <Pine.BSF.4.60.0504141122020.54620@fourier05.math.ntnu.no>

  This message is in MIME format.  The first part should be readable text,
  while the remaining parts are likely unreadable without MIME-aware tools.

--0-1977218070-1113471771=:54620
Content-Type: TEXT/PLAIN; charset=ISO-8859-1; format=flowed
Content-Transfer-Encoding: 8BIT

Først: energi kan ikke forsvinne. Den går bare over til mindre utnyttbare 
former, f.eks. varme.

Hvis du likevel bruker elektrisitet for å varme opp et rom, og har 
termostat, kan du ikke tape så mye på å ha en lyspære stående på i rommet; 
det "unødvendige" lyset går jo til slutt over til varme.

Argumentet over holder ikke når:
  - levetiden til lyspærene forkortes mye ved at de står på,
  - mye av lyset slipper ut lettere enn varmen (f.eks. gjennom vinduer)
  - all oppvarmingen er basert på fjernvarme, sollys, bioenergi e.l. eller
    det ikke er behov for oppvarming.

http://www.dinepenger.no/index.db2?id=7891

Dernest om å slå av og på lys; de fleste sparepærer er laget på samme måte 
som lysstoffrør. Lysrørets levetid forkortes med ca. en halv time hver 
gang du slår det av og på.

http://members.tripod.com/DURIEL1/prosjekt/side10.html

Sparepærer slites lite ved bruk og har dermed lang levetid. Dessuten gir 
den ikke mye varme; i.e. har lav effekt.

Til slutt er det jo en kostnad for NTNU å bytte lyspærer som går; prisen 
er altså mer enn bare innkjøpsprisen for sparelyspæra.

Derfor er det antakelig fornuftig å følge oppfordringen om å ikke slå av 
lyset på toalettene. (Antar det ikke er store vinduer i disse rommene, at 
det går litt strøm til oppvarming, og at toalettet normalt brukes minst et 
par ganger i timen.)


Eirik Mo


Siterer Ruth Sherry:

> I de siste månedene har det dukket opp små håndskrevne lapper på noen av 
> toalettene på Dragvoll--dvs. toaletter som er et eget rom med plass til 
> en person ad gangen. Der står det noe sånt som "La lyset stå på! 
> Sparepære!"
>
> Er det virkelig slik at man sparer mer av å la en sparepære står på, enn 
> av at man slår en normal lyspære av og på? Sparer man ikke enda mer av å 
> slå av også sparepæren når rommet ikke er i bruk? Og man må ta i 
> betraktning at "sparepærer" er betydelig dyrere enn vanlige lyspærer. Og 
> må også ta hensyn til både penger og miljø....Ved dette teknologiske 
> universitet må det være noen som kan svaretpå alt dette.
>
> Jeg vokst opp i et annet land enn Norge, og tok med meg i bagasjen en 
> fæl trang til å slå av lys i ubrukte rom.
--0-1977218070-1113471771=:54620--

From hanche at math.ntnu.no  Thu Apr 14 14:03:06 2005
From: hanche at math.ntnu.no (Harald Hanche-Olsen)
Date: Thu Apr 14 13:03:06 2005
Subject: =?iso-8859-1?q?Re:_"sparep=E6rer"_p=E5_hele_d=F8gnet=3F?=
References: <d3jccu$7t9$1@orkan.itea.ntnu.no> <Pine.BSF.4.60.0504141122020.54620@fourier05.math.ntnu.no>
Message-ID: <pcosm1tk4t9.fsf@fiinbeck.math.ntnu.no>

+ Eirik Mo <mo@ntnu.no>:

| Lysrørets levetid forkortes med ca. en halv time hver gang du slår
| det av og på.

Det har jeg også hørt, men jeg har aldri sett det dokumentert, enda
jeg har lett.

| http://members.tripod.com/DURIEL1/prosjekt/side10.html

Hmm, ja ...

  Gruppearbeid av Torgeir, Heine og Mats

Jeg vil fortsatt ikke regne det som dokumentasjon.  Urban legende?
Myte eller sannhet?  Nå er det lenge siden sist jeg lette etter sikker
dokumentasjon, så jeg prøvde igjen.  Jeg fant denne:

  http://members.misty.com/don/f-lamp.html#ioi3

  As far as turn-on deterioration:

  I can't give it as a percentage, but for ordinary striplights I
  heard a figure of 15 minutes (about 15 years ago), i. e. turning it
  on stresses it as much as leaving it on for that long. Things have
  perhaps changed by now (and there are so many kinds these days as
  well).

Hmm, tja.  Man får trekke de konklusjoner man vil.  Men forbeholdet på
slutten er jo verdt å ha med seg, samme hva man ellers hører.

-- 
* Harald Hanche-Olsen     <URL:http://www.math.ntnu.no/~hanche/>
- Debating gives most of us much more psychological satisfaction
  than thinking does: but it deprives us of whatever chance there is
  of getting closer to the truth.  -- C.P. Snow

From ivar.s.ertesvag at ntnu.no  Thu Apr 14 17:18:02 2005
From: ivar.s.ertesvag at ntnu.no (=?ISO-8859-1?Q?=22Ivar_S=2E_Ertesv=E5g=22?=)
Date: Thu Apr 14 16:18:02 2005
Subject: =?ISO-8859-1?Q?=22sparep=E6rer=22_p=E5_hele_d=F8gnet=3F?=
In-Reply-To: <Pine.BSF.4.60.0504141122020.54620@fourier05.math.ntnu.no>
References: <d3jccu$7t9$1@orkan.itea.ntnu.no> <Pine.BSF.4.60.0504141122020.54620@fourier05.math.ntnu.no>
Message-ID: <d3lt6j$o53$1@orkan.itea.ntnu.no>


Eirik Mo:
> Først: energi kan ikke forsvinne. Den går bare over til mindre 
> utnyttbare former, f.eks. varme.
> 
> Hvis du likevel bruker elektrisitet for å varme opp et rom, og har 
> termostat, kan du ikke tape så mye på å ha en lyspære stående på i 
> rommet; det "unødvendige" lyset går jo til slutt over til varme.
> 
> Argumentet over holder ikke når:
>  - levetiden til lyspærene forkortes mye ved at de står på,
>  - mye av lyset slipper ut lettere enn varmen (f.eks. gjennom vinduer)
>  - all oppvarmingen er basert på fjernvarme, sollys, bioenergi e.l. eller
>    det ikke er behov for oppvarming.

og det held ikkje i det heile:
- dersom rommet (som mange toalett) er inneslutta av andre rom som er 
oppvarma. Då vert det ikkje noko varmetap, og det trengst ikkje 
oppvarming i rommet. Då reknar eg med at det er varmeveksling på 
ventilasjonslufta - og om det ikkje er, er det eit tiltak ein bør vurdere.
- som varmekjelde er lyspæra feilplassert. Du nå tilføre meir
varme frå eit punkt under taket enn du må tilføre nede ved/i golvet for 
å få den same varmekomforten.

> 
> http://www.dinepenger.no/index.db2?id=7891
> 
> Dernest om å slå av og på lys; de fleste sparepærer er laget på samme 
> måte som lysstoffrør. Lysrørets levetid forkortes med ca. en halv time 
> hver gang du slår det av og på.
> 
> http://members.tripod.com/DURIEL1/prosjekt/side10.html

Trur vi kan sjå bort frå dette gruppearbeidet som "dokumentasjon"...

Men om det var rett: Vi må altså trekkje frå sparinga ein viss fraksjon
(1/2 av 10-15000) av den energien som gjekk med til å lage 
lysrøyret/sparepæra. Lat oss ta godt i og seie at det gjekk med 5 kWh.
1/20000 av dette er 0.25 Wh, som er det ei 10 W pære brukar på 90 sekund
Då har vi kome fram til at ledigtida må vere litt over 2 min. (45 s for 
oppstart, sjå tidlegare) i gjennomsnitt før det løner seg (energimessig) 
å slå av lyset.

> Til slutt er det jo en kostnad for NTNU å bytte lyspærer som går; prisen 
> er altså mer enn bare innkjøpsprisen for sparelyspæra.

Foreslår at du reknar litt på dette ...
> 
> Derfor er det antakelig fornuftig å følge oppfordringen om å ikke slå av 
> lyset på toalettene. (Antar det ikke er store vinduer i disse rommene, 
> at det går litt strøm til oppvarming, og at toalettet normalt brukes 
> minst et par ganger i timen.)

Overslaga tyder på at det slett ikkje er fornuftig.


From diktator at pasifisterleverlenger.no  Fri Apr 15 02:33:03 2005
From: diktator at pasifisterleverlenger.no (-=UserAnonymous=-)
Date: Fri Apr 15 01:33:03 2005
Subject: Kvinnfolk og Data - Rosa sirkler
References: <d0i3h0$oq9$1@orkan.itea.ntnu.no> <mailman.1110221167.94751.fritt-forum@list.pvv.org> <d0il15$3ct$1@orkan.itea.ntnu.no> <d0l800$jau$1@orkan.itea.ntnu.no> <d0nchg$s2j$1@orkan.itea.ntnu.no> <d0nrcc$4um$1@orkan.itea.ntnu.no> <d0pfbb$2f9$1@orkan.itea.ntnu.no> <d1mi99$t9p$1@orkan.itea.ntnu.no> <d2jq09$qsr$1@orkan.itea.ntnu.no> <d31bg4$ms4$1@orkan.itea.ntnu.no> <d32o4j$fb6$1@orkan.itea.ntnu.no> <d333kl$md5$1@orkan.itea.ntnu.no> <d3682l$i3f$1@orkan.itea.ntnu.no> <87k6n9by2p.fsf@stud.ntnu.no> <d3du10$1s5$1@orkan.itea.ntnu.no>
Message-ID: <d3mq5i$9gc$1@orkan.itea.ntnu.no>


 "Internett-troll" er 
> forøvrig regnet som skadedyr og er, på linje med kråke og mårhund ikke 
> omfattet av yngletidsfredningen. Disse er mao. jaktbare året rundt, og 
> kaliberkravet er som for rådyr. Dessverre er heller ikke 
> "internett-troll" jaktbare med håndvåpen pga. det generelle forbudet mot 
> håndvåpenjakt i Norge. Dersom håndvåpenjakt hadde vært tillatt, ville 
> ..38 Special eller 9x19mm auto vært minste egnede kaliber.

"Vel talt".. Dette vitner på en person som aldri bør håndtere våpen.
Du får begynne å tynne ut internett-trolla dine du da, så kan du få
diplom eller no'. Eller bli biatch i landsfengselet på Ila.




Størker Moe wrote:

> On 11.04.05 08:57 Asbjørn Sæbø wrote:
> > trivelig-diktator@fritidsleir.ntnu.no (-) writes:
> > 
> > 
> >>Må bare legge til - Størker? Det er et fornavn jeg aldri har hørt om.
> >>Er det forkortelse for noe? Som malingstørker?
> > 
> > 
> > Sa ein som ikkje brukar namn i det heile ...

> Don't feed the trolls...

> Forøvrig: fra http://tinyurl.com/6ebww (om troll, _Trollus_norvegicus_)

> Trollbestanden har dessverre gått kraftig tilbake de siste nitti årene, 
> noe som var godt kjent i begynnelsen av forrige århundre. Christian 
> Skredsvig sa allerede i 1914¹ at "selv trollene er borte nå." Skredsvig 
> bodde imidlertid på den tiden i Kristiania, der det ikke har blitt 
> påvist troll siden 1814, og hans konklusjon var antakeligvis noe 
> overdreven. Trollobservasjoner er nå såpass sjeldne over hele landet at 
> de fleste utenfor fagmiljøet regner trollene som utdødd, og det har 
> blitt hevdet at troll aldri har forekommet i norsk natur. Dette er 
> selvsagt feil, noe alle seriøst naturinteresserte selvsagt er klar over, 
> men denne feiloppfatningen kan være årsaken til at troll ikke er 
> omfattet av CITES-konvensjonen. Troll er normalt meget sky, men av og 
> til er det noen individer som blir fordrevet fra flokken og kan være 
> farlige for folk, akkurat som moskusen. Det er først og fremst disse som 
> man åpner for jakt på. Det diskuteres i fagmiljøet om en ny variant kan 
> ha oppstått relativt nylig, de såkalte "internett-trollene" 
> (_Trollus_usenetius_). Det er imidlertid sterk tvil om dette er en 
> variant av det norske trollet, eller om dette er en helt ny art som har 
> oppstått utenfor våre grenser for så å vandre inn. Fagmiljøene 
> diskuterer for tiden hvorvidt _Trollus_usenetius_ hører til 
> Trollus-familien, eller om den definisjonsmessig bør legges i en ny familie.

> [...]

> Troll er ikke særlig egnet som matvilt (men de kan avogtil snu rollene 
> på hodet og benytte mennesker - fortrinnsvis religiøse individer som ser 
> ut til å ha en helt spesiell vitring² - som næringskilde). Dermed er 
> behovet for rask slakting ikke like påtrengende som for f.eks. elg, men 
> slaktet bør flyttes til egnet avhendingsplass i løpet av natta, da troll 
> er kjent for å gjennomgå en meget rask metamorfose når de utsettes for 
> ultrafiolett lys og er etter dene metamorfosen meget vanskelige å flytte 
> på. De har derfor et bruksområde som fundamentering av bygg i dårlig 
> terreng, mens verken kjøtt eller skinn er egnet til konvensjonell bruk. 
> Fra gammelt av påstås det at de blir til stein nås de utsettes for 
> sollys, men nyere undersøkelser kan forløpig ikke bekrefte denne 
> hypotesen. Hva denne metamorfosen detaljert sett går ut på er foreløpig 
> ukjent, men forskerne er rimelig sikre på at den initieres av 
> ultrafiolett lys og går meget raskt, antakeligvis via en 
> autoakselererende mekanisme. Fraværet av denne prosessen hos de såkalte 
> "internett-trollene" er en sterk indikasjon på at disse ikke tilhører 
> samme familie som de gammeldagse norske trollene. "Internett-troll" er 
> forøvrig regnet som skadedyr og er, på linje med kråke og mårhund ikke 
> omfattet av yngletidsfredningen. Disse er mao. jaktbare året rundt, og 
> kaliberkravet er som for rådyr. Dessverre er heller ikke 
> "internett-troll" jaktbare med håndvåpen pga. det generelle forbudet mot 
> håndvåpenjakt i Norge. Dersom håndvåpenjakt hadde vært tillatt, ville 
> ..38 Special eller 9x19mm auto vært minste egnede kaliber.


> ¹ I forbindelse med kunstneren og naturmennesket Th. Kittelsens død. 
> Enkelte forskere hevder at det kan være en sammenheng mellom Kittelsens 
> bortgang og den generelle nedgangen i trollbestanden, men ingen kjent 
> mekanisme er påvist for denne mulige sammenhengen. Det kan slik sett 
> være et statistisk slumpetreff.

> ² Fra Asbjørnsen, P.C., Moe, J. (ed): "Norske Folkeeventyr", Kristiania, 
> 1844: Gjentatte forekomster av termen "Lukt av kristenmanns blod"
> -- 
> Størker Moe

> Email Storker(DOT)Moe(AT)c2i(DOT)net
> WWW http://home.c2i.net/storker_moe/

> A: Because it messes up the order in which people normally read text.
> Q: Why is top-posting such a bad thing?
> A: Top-posting.
> Q: What is the most annoying thing on usenet and in e-mail?



From Eirik Mo <mo at ntnu.no>  Fri Apr 15 09:33:04 2005
From: Eirik Mo <mo at ntnu.no> (Eirik Mo)
Date: Fri Apr 15 08:33:04 2005
Subject: =?ISO-8859-1?Q?=22sparep=E6rer=22_p=E5_hele_d=F8gnet=3F?=
In-Reply-To: <d3lt6j$o53$1@orkan.itea.ntnu.no>
References: <d3jccu$7t9$1@orkan.itea.ntnu.no> <Pine.BSF.4.60.0504141122020.54620@fourier05.math.ntnu.no>
 <d3lt6j$o53$1@orkan.itea.ntnu.no>
Message-ID: <Pine.BSF.4.60.0504150750460.63728@fourier05.math.ntnu.no>

  This message is in MIME format.  The first part should be readable text,
  while the remaining parts are likely unreadable without MIME-aware tools.

--0-1641985795-1113546174=:63728
Content-Type: TEXT/PLAIN; charset=ISO-8859-1; format=flowed
Content-Transfer-Encoding: 8BIT

OK, dette utarter seg mer som kverulering - jeg er ikke spesielt 
interessert i problemstillingen; det var bare ment som en kommentar og 
_mulig_ forklaring. Og en interessant modelleringsoppgave. Dog:

Siterer "Ivar S. Ertesvåg":

> og det held ikkje i det heile:
> - dersom rommet (som mange toalett) er inneslutta av andre rom som er 
> oppvarma. Då vert det ikkje noko varmetap, og det trengst ikkje 
> oppvarming i rommet. Då reknar eg med at det er varmeveksling på 
> ventilasjonslufta - og om det ikkje er, er det eit tiltak ein bør 
> vurdere.

Om oppvarmingen skjer inne på toalettet, eller ved varmeutveksling fra 
naborommene er ikke relevant. Hvis du får mindre varmetap fra naborommet 
til toalettet, sparer du oppvarming der. Hvis du får varmestrøm fra 
toalettet til naborommet sparer du også energi til oppvarming i 
naborommet.

Poenget er at energi ikke "forsvinner", og først går tapt for oss når den 
forsvinner ut av bygget som lys eller varme. (Eller genererer uønsket 
varme - som vi kanskje til og med må bruke energi for å bli kvitt.)

En bør absolutt vurdere alternative tiltak til elektrisk oppvarming som du 
påpeker. Dette gjør jo NTNU. Så forbeholdet mitt om termostat og delvis 
elektrisk oppvarming er viktig.

> - som varmekjelde er lyspæra feilplassert. Du nå tilføre meir varme frå 
> eit punkt under taket enn du må tilføre nede ved/i golvet for å få den 
> same varmekomforten.

Sparelyspærer avgir svært lite varme. Energien går hovedsaklig over til 
lys. Lyset går så over til varme når det treffer vegger og gulv i rommet. 
Slik sett er det vel en fordel at sparelys er i taket.  ;-)

For glødelamper er jeg enig; men de fleste foretrekker nok belysning 
ovenfra selv om de er ENØK-ekstremister.

> Trur vi kan sjå bort frå dette gruppearbeidet som "dokumentasjon"...

Enig.

Hvis vi skal løse spørsmålet må noen dokumentere hvor mye levetiden 
reduseres av at lyset står på mellom toalettbesøkene, og hvor mye 
levetiden reduseres ved at lyset slås av og på. For lys med glødetråd 
kommer vel slitasjen fordi lederen er kald og har lavere ledningsevne i 
det lyset slås på, pluss muligens rystelser i sokkelen og 
spenningsgradienten. Vanlige pærer går oftere akkurat når de slås på. (Men 
det er en annen debatt.)

> Men om det var rett: Vi må altså trekkje frå sparinga ein viss fraksjon 
> (1/2 av 10-15000) av den energien som gjekk med til å lage 
> lysrøyret/sparepæra. Lat oss ta godt i og seie at det gjekk med 5 kWh. 
> 1/20000 av dette er 0.25 Wh, som er det ei 10 W pære brukar på 90 sekund 
> Då har vi kome fram til at ledigtida må vere litt over 2 min. (45 s for 
> oppstart, sjå tidlegare) i gjennomsnitt før det løner seg (energimessig) 
> å slå av lyset.

Du forutsetter at energien går tapt. Argumentet mitt hadde som premiss at 
dette ikke var tilfelle. (Se over.) For utelys og på varme dager blir 
fremgangsmåten din riktig.

_Hvis_ levetid viser seg å bli forskjellig i de to tilfellene, må du 
imidlertid ta med energi for transport, energi for gjennvinning, råvaretap 
og ev. forsøpling av råvarer som ikke kan gjenbrukes, kostnaden ved å 
bytte pære (vaktmestertjeneste), og irritasjonen for brukere når pæra har 
gått i kostnadsregnskapet.

> Overslaga tyder på at det slett ikkje er fornuftig.

Vel; poenget mitt er at du ikke kan tape mye hvis lysenergien kan brukes 
som oppvarming. Den urbane legenden (som jeg har vært med på å spre nå) 
vil gjøre påstanden fornuftig _hvis_ den er sann.

Enkelte synes kanskje det er slitsomt å slå av og på lysbryteren i dag ...


Eirik
-- 
Cell:  {+47} 4110 6633.   Adr, tel, etc:   http://www.ntnu.no/~mo/
   http://www.menn-mot-vold.no/
   http://www.kveker.org/kvekerhjelp/
   http://www.dion.ntnu.no/
--0-1641985795-1113546174=:63728--

From atlegran at phys.chem.ntnu.no  Fri Apr 15 12:18:02 2005
From: atlegran at phys.chem.ntnu.no (Atle van Beelen Granlund)
Date: Fri Apr 15 11:18:02 2005
Subject: =?ISO-8859-1?Q?=22sparep=E6rer=22_p=E5_hele_d=F8gnet=3F?=
In-Reply-To: <d3lt6j$o53$1@orkan.itea.ntnu.no>
References: <d3jccu$7t9$1@orkan.itea.ntnu.no> <Pine.BSF.4.60.0504141122020.54620@fourier05.math.ntnu.no>
 <d3lt6j$o53$1@orkan.itea.ntnu.no>
Message-ID: <Pine.LNX.4.61.0504151108590.11026@phys.chem.ntnu.no>

  This message is in MIME format.  The first part should be readable text,
  while the remaining parts are likely unreadable without MIME-aware tools.

---243152704-1722429590-1113556614=:11026
Content-Type: TEXT/PLAIN; charset=iso-8859-1; format=flowed
Content-Transfer-Encoding: QUOTED-PRINTABLE

Hei

On Thu, 14 Apr 2005, "Ivar S. Ertesv=E5g" wrote:

>>  - levetiden til lysp=E6rene forkortes mye ved at de st=E5r p=E5,

>> Dernest om =E5 sl=E5 av og p=E5 lys; de fleste sparep=E6rer er laget p=
=E5 samme m=E5te=20
>> som lysstoffr=F8r. Lysr=F8rets levetid forkortes med ca. en halv time hv=
er gang=20
>> du sl=E5r det av og p=E5.

Google is your friend :)

http://scholar.google.com/url?sa=3DU&q=3Dhttp://enduse.lbl.gov/Info/LBNL-45=
862.pdf

En artikkel som bl.a. omtaler temaet "av- og p=E5sl=E5ing av lysstoffr=F8r"=
=2E=20
Hadde jo v=E6rt for merkelig hvis ingen hadde lurt p=E5 det f=F8r. Hvis man=
=20
kikker p=E5 referansene, ser det faktisk ut til at det er skrevet hele b=F8=
ker om=20
temaet.

Artikkelen omtaler ikke evt. varmegevinst av =E5 la p=E6ren st=E5 p=E5. Men=
 det er=20
vel litt av poenget bak sparep=E6rer i f=F8rste omgang; myttji lys =E5 lite=
=20
varme?

Lykke til med videre forskning ;)

Atle


---243152704-1722429590-1113556614=:11026--

From eirik.mo at math.ntnu.no  Fri Apr 15 12:33:03 2005
From: eirik.mo at math.ntnu.no (Eirik Mo)
Date: Fri Apr 15 11:33:03 2005
Subject: =?ISO-8859-1?Q?"sparep=E6rer"?= [browservennlig dobbelposting]
References: <d3jccu$7t9$1@orkan.itea.ntnu.no> <Pine.BSF.4.60.0504141122020.54620@fourier05.math.ntnu.no> <d3lt6j$o53$1@orkan.itea.ntnu.no>
Message-ID: <d3o1bl$vcr$1@orkan.itea.ntnu.no>

Fikk tilbakemelding om at innleggene var umulige å få opp i nettlesere.
(Vet ikke hva epostprogrammet mitt gjør feil.) Prøver igjen, og beklager
eventuell frustrasjon. Håper forresten ingen tråkkes på tærne av dette. 


***

OK, dette utarter seg mer som kverulering - jeg er ikke spesielt
interessert i problemstillingen; det var bare ment som en kommentar og
_mulig_ forklaring. Og en interessant modelleringsoppgave. Dog:

Siterer "Ivar S. Ertesvåg":

> og det held ikkje i det heile:
> - dersom rommet (som mange toalett) er inneslutta av andre rom som er
oppvarma. Då vert det ikkje noko varmetap, og det trengst ikkje oppvarming i
rommet. Då reknar eg med at det er varmeveksling på ventilasjonslufta - og om
det ikkje er, er det eit tiltak ein bør vurdere.

Om oppvarmingen skjer inne på toalettet, eller ved varmeutveksling fra
naborommene er ikke relevant. Hvis du får mindre varmetap fra naborommet
til toalettet, sparer du oppvarming der. Hvis du får varmestrøm fra
toalettet til naborommet sparer du også energi til oppvarming i naborommet.

Poenget er at energi ikke "forsvinner", og først går tapt for oss når den
forsvinner ut av bygget som lys eller varme. (Eller genererer uønsket
varme - som vi kanskje til og med må bruke energi for å bli kvitt.)

En bør absolutt vurdere alternative tiltak til elektrisk oppvarming som du
påpeker. Dette gjør jo NTNU. Så forbeholdet mitt om termostat og delvis
elektrisk oppvarming er viktig.

> - som varmekjelde er lyspæra feilplassert. Du nå tilføre meir varme frå eit
punkt under taket enn du må tilføre nede ved/i golvet for å få den same
varmekomforten.

Sparelyspærer avgir svært lite varme. Energien går hovedsaklig over til
lys. Lyset går så over til varme når det treffer vegger og gulv i rommet.
Slik sett er det vel en fordel at sparelys er i taket.  ;-)

For glødelamper er jeg enig; men de fleste foretrekker nok belysning
ovenfra selv om de er ENØK-ekstremister.

> Trur vi kan sjå bort frå dette gruppearbeidet som "dokumentasjon"...

Enig.

Hvis vi skal løse spørsmålet må noen dokumentere hvor mye levetiden
reduseres av at lyset står på mellom toalettbesøkene, og hvor mye
levetiden reduseres ved at lyset slås av og på. For lys med glødetråd
kommer vel slitasjen fordi lederen er kald og har lavere ledningsevne i
det lyset slås på, pluss muligens
rystelser i sokkelen og spenningsgradienten. Vanlige pærer går oftere
akkurat når de slås på. (Men det er en annen debatt.)

> Men om det var rett: Vi må altså trekkje frå sparinga ein viss fraksjon (1/2
av 10-15000) av den energien som gjekk med til å lage lysrøyret/sparepæra. Lat
oss ta godt i og seie at det gjekk med 5 kWh. 1/20000 av dette er 0.25 Wh, som
er det ei 10 W pære brukar på 90 sekund Då har vi kome fram til at ledigtida
må vere litt over 2 min. (45 s for oppstart, sjå tidlegare) i gjennomsnitt før
det løner seg (energimessig) å slå av lyset.

Du forutsetter at energien går tapt. Argumentet mitt hadde som premiss at
dette ikke var tilfelle. (Se over.) For utelys og på varme dager blir
fremgangsmåten din riktig.

_Hvis_ levetid viser seg å bli forskjellig i de to tilfellene, må du
imidlertid ta med energi for transport, energi for gjennvinning, råvaretap
og ev. forsøpling av råvarer som ikke kan gjenbrukes, kostnaden ved å
bytte pære (vaktmestertjeneste), og irritasjonen for brukere når pæra har
gått i
kostnadsregnskapet.

> Overslaga tyder på at det slett ikkje er fornuftig.

Vel; poenget mitt er at du ikke kan tape mye hvis lysenergien kan brukes
som oppvarming. Den urbane legenden (som jeg har vært med på å spre nå)
vil gjøre påstanden fornuftig _hvis_ den er sann.

Enkelte synes kanskje det er slitsomt å slå av og på lysbryteren i dag ...

Eirik


From torehalv at tiger.stud.ntnu.no  Fri Apr 15 13:18:03 2005
From: torehalv at tiger.stud.ntnu.no (Tore Halvorsen)
Date: Fri Apr 15 12:18:03 2005
Subject: =?iso-8859-1?Q?=22sparep=E6rer=22?= =?iso-8859-1?Q?p=E5_hele_d=F8gnet=3F?=
References: <d3jccu$7t9$1@orkan.itea.ntnu.no>
Message-ID: <slrnd5v4bp.due.torehalv@tiger.stud.ntnu.no>

In article <d3jccu$7t9$1@orkan.itea.ntnu.no>, Ruth Sherry wrote:
>I de siste månedene har det dukket opp små håndskrevne lapper på noen
>av toalettene på Dragvoll--dvs. toaletter som er et eget rom med
>plass til en person ad gangen. Der står det noe sånt som "La lyset
>stå på! Sparepære!" 

Kan forklaringen være så enkel at de som har satt opp lappen ikke
liker oppvarmingstiden til lyset? Altså, at innen det har blitt lyst,
så har de alt gjort seg ferdige på rommet?


-- 
Eld på åren og sol på eng gjer mannen fegen og fjåg. [Jøtul] /o)\
<demo> 2005 Tore Halvorsen || Cell: +052 0553034554          \(o/

From jardarab+news-200515 at pvv.ntnu.no  Fri Apr 15 14:03:03 2005
From: jardarab+news-200515 at pvv.ntnu.no (Jardar =?iso-8859-1?Q?Eggesb=F8?= Abrahamsen)
Date: Fri Apr 15 13:03:03 2005
Subject: =?iso-8859-1?Q?=22sparep=E6rer=22?= [browservennlig dobbelposting]
References: <d3jccu$7t9$1@orkan.itea.ntnu.no> <Pine.BSF.4.60.0504141122020.54620@fourier05.math.ntnu.no> <d3lt6j$o53$1@orkan.itea.ntnu.no> <d3o1bl$vcr$1@orkan.itea.ntnu.no>
Message-ID: <slrnd5v75h.ucq.jardarab+news-200515@hagbart.nvg.ntnu.no>

I artikkel <d3o1bl$vcr$1@orkan.itea.ntnu.no>
skreiv Eirik Mo <eirik.mo@math.ntnu.no>:

> Fikk tilbakemelding om at innleggene var umulige å få opp i nettlesere.
> (Vet ikke hva epostprogrammet mitt gjør feil.)

Kan det vera dette som er problemet?

   Content-Type: MULTIPART/MIXED

Jardar

From ruth.sherry at hf.ntnu.no  Fri Apr 15 17:48:02 2005
From: ruth.sherry at hf.ntnu.no (Ruth Sherry)
Date: Fri Apr 15 16:48:02 2005
Subject: =?ISO-8859-1?Q?"sparep=E6rer"_p=E5_hele_d=F8gnet=3F?=
References: <d3jccu$7t9$1@orkan.itea.ntnu.no> <slrnd5v4bp.due.torehalv@tiger.stud.ntnu.no>
Message-ID: <d3ok3l$bi5$1@orkan.itea.ntnu.no>

Også jeg har lurte på dette. Men når det gjelder iallefall damer, tar de
fleste ærend et par minutter. Og med mindre man skal lese små skrift
elller reparere sminken, er det nok lys under oppvarming til å se så mye
som er nødvendig for det som man gjøre på et toalett--inklusiv koppevask
o.l.

Jeg har lest med interesse alle svar som har kommet, men må konstatere at
det synes ikke å være faglig enighet når det gjelder hva som er mest
lønnsomt økonomisk og økologisk i dette tilfelle.

Tore Halvorsen wrote:

> In article <d3jccu$7t9$1@orkan.itea.ntnu.no>, Ruth Sherry wrote:
> >I de siste månedene har det dukket opp små håndskrevne lapper på noen
> >av toalettene på Dragvoll--dvs. toaletter som er et eget rom med
> >plass til en person ad gangen. Der står det noe sånt som "La lyset
> >stå på! Sparepære!" 

> Kan forklaringen være så enkel at de som har satt opp lappen ikke
> liker oppvarmingstiden til lyset? Altså, at innen det har blitt lyst,
> så har de alt gjort seg ferdige på rommet?


> -- 
> Eld på åren og sol på eng gjer mannen fegen og fjåg. [Jøtul] /o)
> <demo> 2005 Tore Halvorsen || Cell: +052 0553034554          (o/



From gunnarre at stud.ntnu.no  Fri Apr 15 18:33:02 2005
From: gunnarre at stud.ntnu.no (=?ISO-8859-1?Q?Gunnar_Ren=E9_=D8ie?=)
Date: Fri Apr 15 17:33:02 2005
Subject: Prediksjoner av fremtidig arbeidsmarked - Muligheter i Norge
 suger
In-Reply-To: <d3jbsq$7j4$1@orkan.itea.ntnu.no>
References: <d3673e$hke$1@orkan.itea.ntnu.no> <d39fvd$cgc$1@orkan.itea.ntnu.no>
 <1guv1rr.1i0ta7g1gxfr4N%aslakr+news@idi.ntnu.no> <d3jbsq$7j4$1@orkan.itea.ntnu.no>
Message-ID: <Pine.LNX.4.58.0504151724060.11601@jaguar.stud.ntnu.no>

On Wed, 13 Apr 2005, -=UserAnonymous=- wrote:

> Vel det er tragisk å se hvor lite jobber det er på IT-markedet nå, de som
> anbefaler flere studenter å studere data må ha lite peiling på hva de
> snakker om.

Vel, det bedrer seg. Når andre næringer går bra, går IT ekstra bra. Når
andre næringer går dårlig, går IT ekstra dårlig. (Litt forenklet.)

Se denne:
http://www.mimir.ntnu.no/frontpage.jhtml?mode=showarticle&id=2038

> Får vel råd til hus, kjerring og unger når jeg blir 40 og ikke
> stand til å få barn.

Er du kvinne, du altså? Menn har en mye lengre periode der vi er biologisk
i stand til å få barn. Men stemmer at det er et demografisk problem at
kvinner får barn senere, og dermed færre barn. I U-land er det omvendt.

> Hva med å bruke oljemilliardene på forskning innenfor nanoteknologi og
> hydrogenteknologi? Istedet for å bare spille på børs?

http://eit2005.groggy.no/

I begynnelsen av april presenterer de arbeidet sitt.
--
Regards , Vennlig hilsen
Gunnar René Øie, EtterOljen.no
PGP public key available

From ivar.s.ertevag at ntnu.no  Fri Apr 15 18:48:03 2005
From: ivar.s.ertevag at ntnu.no (=?ISO-8859-1?Q?=22Ivar_S=2E_Ertesv=E5g=22?=)
Date: Fri Apr 15 17:48:03 2005
Subject: =?ISO-8859-1?Q?=22sparep=E6rer=22_=5Bbrowservennlig_dobb?=
 =?ISO-8859-1?Q?elposting=5D?=
In-Reply-To: <d3o1bl$vcr$1@orkan.itea.ntnu.no>
References: <d3jccu$7t9$1@orkan.itea.ntnu.no> <Pine.BSF.4.60.0504141122020.54620@fourier05.math.ntnu.no> <d3lt6j$o53$1@orkan.itea.ntnu.no> <d3o1bl$vcr$1@orkan.itea.ntnu.no>
Message-ID: <d3onbr$dln$1@orkan.itea.ntnu.no>

Eirik Mo:

> OK, dette utarter seg mer som kverulering - jeg er ikke spesielt
> interessert i problemstillingen; det var bare ment som en kommentar og
> _mulig_ forklaring. Og en interessant modelleringsoppgave. 

Både lesing og skriving er heilt friviljug.....


Dog:
> 
> Siterer "Ivar S. Ertesvåg":
> 
> 
>>og det held ikkje i det heile:
>>- dersom rommet (som mange toalett) er inneslutta av andre rom som er 
> oppvarma. Då vert det ikkje noko varmetap, og det trengst ikkje oppvarming i
> rommet. Då reknar eg med at det er varmeveksling på ventilasjonslufta - og om
> det ikkje er, er det eit tiltak ein bør vurdere.
> 
> Om oppvarmingen skjer inne på toalettet, eller ved varmeutveksling fra
> naborommene er ikke relevant. Hvis du får mindre varmetap fra naborommet
> til toalettet, sparer du oppvarming der. Hvis du får varmestrøm fra
> toalettet til naborommet sparer du også energi til oppvarming i naborommet.

Varmestraumen føreset ein temperaturdifferanse. Det har du ikkje om 
(også) naborommet er oppvarma. Argumentet ditt held berre derosm 
toalettet vert overoppvarma, eller at varmetilførsla i naborommet 
sviktar slik at temperaturen vert lågare.

> 
>>- som varmekjelde er lyspæra feilplassert. Du nå tilføre meir varme frå eit
> 
> punkt under taket enn du må tilføre nede ved/i golvet for å få den same
> varmekomforten.
> 
> Sparelyspærer avgir svært lite varme. Energien går hovedsaklig over til
> lys. 

Framleis ein del mindre enn halvparten (eg meiner har sett tal på 
20-30%, men no finn eg berre tal som gjev ca. 10%) for sparepærer
(3-4% for glødelampar).

> 
>>Overslaga tyder på at det slett ikkje er fornuftig.
> 
> 
> Vel; poenget mitt er at du ikke kan tape mye hvis lysenergien kan brukes
> som oppvarming. Den urbane legenden (som jeg har vært med på å spre nå)
> vil gjøre påstanden fornuftig _hvis_ den er sann.

For mange kontorbygg (i Noreg, ja) vert det ventilert bort om lag like 
mykje overskotsvarme i sommarhalvåret som det vert tilført som 
oppvarming i vinterhalvåret.


> 
> Enkelte synes kanskje det er slitsomt å slå av og på lysbryteren i dag ...

Ja, stakkars....
I realfagbygget og ein del lese/data-salar er det visst automatisk.


From ivar.s.ertevag at ntnu.no  Fri Apr 15 18:48:06 2005
From: ivar.s.ertevag at ntnu.no (=?ISO-8859-1?Q?=22Ivar_S=2E_Ertesv=E5g=22?=)
Date: Fri Apr 15 17:48:06 2005
Subject: =?ISO-8859-1?Q?=22sparep=E6rer=22_p=E5_hele_d=F8gnet=3F?=
In-Reply-To: <d3ok3l$bi5$1@orkan.itea.ntnu.no>
References: <d3jccu$7t9$1@orkan.itea.ntnu.no> <slrnd5v4bp.due.torehalv@tiger.stud.ntnu.no> <d3ok3l$bi5$1@orkan.itea.ntnu.no>
Message-ID: <d3onfh$dln$2@orkan.itea.ntnu.no>

Ruth Sherry:
> 
> Jeg har lest med interesse alle svar som har kommet, men må konstatere at
> det synes ikke å være faglig enighet når det gjelder hva som er mest
> lønnsomt økonomisk og økologisk i dette tilfelle.

Kvar fann du det faglege argumentet for at det er mest lønsamt 
(økonomisk eller økologisk) å late lyset stå?

From gunnarre at stud.ntnu.no  Fri Apr 15 19:03:04 2005
From: gunnarre at stud.ntnu.no (=?ISO-8859-1?Q?Gunnar_Ren=E9_=D8ie?=)
Date: Fri Apr 15 18:03:04 2005
Subject: Prediksjoner av fremtidig arbeidsmarked - Muligheter i Norge
 suger
In-Reply-To: <Pine.LNX.4.58.0504151724060.11601@jaguar.stud.ntnu.no>
References: <d3673e$hke$1@orkan.itea.ntnu.no> <d39fvd$cgc$1@orkan.itea.ntnu.no>
 <1guv1rr.1i0ta7g1gxfr4N%aslakr+news@idi.ntnu.no> <d3jbsq$7j4$1@orkan.itea.ntnu.no>
 <Pine.LNX.4.58.0504151724060.11601@jaguar.stud.ntnu.no>
Message-ID: <Pine.LNX.4.58.0504151750170.11601@jaguar.stud.ntnu.no>

On Fri, 15 Apr 2005, Gunnar René Øie wrote:

> I begynnelsen av april presenterer de arbeidet sitt.

Mai, mente jeg. :-(

--
Regards , Vennlig hilsen
Gunnar René Øie, EtterOljen.no
PGP public key available

From ruth.sherry at hf.ntnu.no  Fri Apr 15 19:03:07 2005
From: ruth.sherry at hf.ntnu.no (Ruth Sherry)
Date: Fri Apr 15 18:03:07 2005
Subject: =?ISO-8859-1?Q?"sparep=E6rer"_p=E5_hele_d=F8gnet=3F?=
References: <d3jccu$7t9$1@orkan.itea.ntnu.no> <slrnd5v4bp.due.torehalv@tiger.stud.ntnu.no>
Message-ID: <d3onui$e12$1@orkan.itea.ntnu.no>

Også jeg har lurte på dette. Men når det gjelder iallefall damer, tar de
fleste ærend et par minutter. Og med mindre man skal lese små skrift
elller reparere sminken, er det nok lys under oppvarming til å se så mye
som er nødvendig for det som man gjøre på et toalett--inklusiv koppevask
o.l.

Jeg har lest med interesse alle svar som har kommet, men må konstatere at
det synes ikke å være faglig enighet når det gjelder hva som er mest
lønnsomt økonomisk og økologisk i dette tilfelle.

Tore Halvorsen wrote:

> In article <d3jccu$7t9$1@orkan.itea.ntnu.no>, Ruth Sherry wrote:
> >I de siste månedene har det dukket opp små håndskrevne lapper på noen
> >av toalettene på Dragvoll--dvs. toaletter som er et eget rom med
> >plass til en person ad gangen. Der står det noe sånt som "La lyset
> >stå på! Sparepære!" 

> Kan forklaringen være så enkel at de som har satt opp lappen ikke
> liker oppvarmingstiden til lyset? Altså, at innen det har blitt lyst,
> så har de alt gjort seg ferdige på rommet?


> -- 
> Eld på åren og sol på eng gjer mannen fegen og fjåg. [Jøtul] /o)
> <demo> 2005 Tore Halvorsen || Cell: +052 0553034554          (o/



From gunnarre at stud.ntnu.no  Fri Apr 15 19:03:10 2005
From: gunnarre at stud.ntnu.no (=?ISO-8859-1?Q?Gunnar_Ren=E9_=D8ie?=)
Date: Fri Apr 15 18:03:10 2005
Subject: =?ISO-8859-1?Q?=22sparep=E6rer=22_=5Bbrowservennlig_dobb?=
 =?ISO-8859-1?Q?elposting=5D?=
In-Reply-To: <d3onbr$dln$1@orkan.itea.ntnu.no>
References: <d3jccu$7t9$1@orkan.itea.ntnu.no> <Pine.BSF.4.60.0504141122020.54620@fourier05.math.ntnu.no>
 <d3lt6j$o53$1@orkan.itea.ntnu.no> <d3o1bl$vcr$1@orkan.itea.ntnu.no>
 <d3onbr$dln$1@orkan.itea.ntnu.no>
Message-ID: <Pine.LNX.4.58.0504151751330.11601@jaguar.stud.ntnu.no>

On Fri, 15 Apr 2005, "Ivar S. Ertesvåg" wrote:

> I realfagbygget og ein del lese/data-salar er det visst automatisk.

På toalettene også. Hvis man blir sittende lenge inne i en bås, så går
lyset, og man må åpne døren for at det skal slå seg på igjen. :-D

--
Regards , Vennlig hilsen
Gunnar René Øie, EtterOljen.no
PGP public key available

From gunnarre at stud.ntnu.no  Sat Apr 16 14:48:03 2005
From: gunnarre at stud.ntnu.no (Gunnar René Øie)
Date: Sat Apr 16 13:48:03 2005
Subject: UserAnonymous Sets Topic *boff*
References: <d0dsj0$9ej$1@orkan.itea.ntnu.no> <d0fh46$9g1$1@orkan.itea.ntnu.no> <slrnd2n4j3.h35.jardarab+news-200509@hagbart.nvg.ntnu.no>
Message-ID: <d3qtfl$jl5$1@orkan.itea.ntnu.no>

Jardar Eggesbø Abrahamsen wrote:

> I artikkel <d0fh46$9g1$1@orkan.itea.ntnu.no>
> skreiv Pål Ivar Brekke <palivar@stud.ntnu.no>:
> 
>> Vi kan naturligvis spørre på ntnu.news om noen gidder å lage
>> ntnu.studinehjelp og ntnu.leksehjelp. Hva med ntnu.bin.løsningsforslag?
> 
> Vedkomande ville ha irc på «disse sidene». Kanskje me skal be om
> ntnu.faq.kva-er-skilnaden-mellom-irc-news-og-web-og-kva-tyder-faq?

Luringen poster i ntnu.fritt-fourm via news-grensesnittet til
innsida.ntnu.no. Han får ta det opp med ansvarlige for Innsida.


From diktator at rbk-ruler.no  Sat Apr 16 21:18:03 2005
From: diktator at rbk-ruler.no (-=UserAnonymous=-)
Date: Sat Apr 16 20:18:03 2005
Subject: Prediksjoner av fremtidig arbeidsmarked - Muligheter i Norgesuger
References: <d3673e$hke$1@orkan.itea.ntnu.no> <d39fvd$cgc$1@orkan.itea.ntnu.no><1guv1rr.1i0ta7g1gxfr4N%aslakr+news@idi.ntnu.no> <d3jbsq$7j4$1@orkan.itea.ntnu.no><Pine.LNX.4.58.0504151724060.11601@jaguar.stud.ntnu.no> <Pine.LNX.4.58.0504151750170.11601@jaguar.stud.ntnu.no>
Message-ID: <d3rk29$kg$1@orkan.itea.ntnu.no>

Nei, klart man som mann kan få barn mye senere. EiT prosjektet ser
allerede 
veldig godt ut, får håpe noen politikere får det med seg også da.

At ca. 50% av studentene i datateknikk i spørreundersøkelsen har allerede
fått jobb betyr at halvparten ikke har fått det. At 60% av jentene har
fått jobb tyder på stygg kvotering i praksis. Hvis man ikke tror at de har
bedre karakterer da. Og realistisk sett så har de fleste
studentene blant denne heldige halvparten som har fått jobb vært heldige /
knalle karakterer / slektskap med folk som jobber i industrien osv.

For de ikke-priviliegerte datateknikkstudentene fortoner framtida seg litt
annerledes. Blir vel å jobbe i pølsebu for oss hele hurven. Man er i alle
fall litt mer nøktern i framtidsplanene sine.

Putt heller et fokus på om arbeidsgiverne har samme interessen for
nyutdannede lenger. Hvis du tar en titt på 
http://www.statoil.com/jobb 
vil du se at alle jobbene har prefiks "Senior". Wesenlund kan med andre
ord dra til potittåkern med seniorsaken sin. De fleste andre arbeidsgivere
gir også blaffen i å tilby jobber for nyutdannede, de virker mer fokusert
på hvilke applikasjoner man mestrer, mao. kunne noen år på IT-akademiet
gitt bedre sjanser på jobbmarkedet...

-=UserAnonymous=-




Gunnar René Øie wrote:

> On Fri, 15 Apr 2005, Gunnar René Øie wrote:

> > I begynnelsen av april presenterer de arbeidet sitt.

> Mai, mente jeg. :-(

> --
> Regards , Vennlig hilsen
> Gunnar René Øie, EtterOljen.no
> PGP public key available





From reintz at stud.ntnu.no  Sun Apr 17 16:33:03 2005
From: reintz at stud.ntnu.no (Magnus Reintz)
Date: Sun Apr 17 15:33:03 2005
Subject: Prediksjoner av fremtidig arbeidsmarked - Muligheter i Norgesuger
In-Reply-To: <d3rk29$kg$1@orkan.itea.ntnu.no>
References: <d3673e$hke$1@orkan.itea.ntnu.no>
 <d39fvd$cgc$1@orkan.itea.ntnu.no><1guv1rr.1i0ta7g1gxfr4N%aslakr+news@idi.ntnu.no>
 <d3jbsq$7j4$1@orkan.itea.ntnu.no><Pine.LNX.4.58.0504151724060.11601@jaguar.stud.ntnu.no>
 <Pine.LNX.4.58.0504151750170.11601@jaguar.stud.ntnu.no> <d3rk29$kg$1@orkan.itea.ntnu.no>
Message-ID: <Pine.LNX.4.58.0504171525480.29564@jaguar.stud.ntnu.no>

On Sat, 16 Apr 2005, -=UserAnonymous=- wrote:

> At ca. 50% av studentene i datateknikk i spørreundersøkelsen har allerede
> fått jobb betyr at halvparten ikke har fått det. At 60% av jentene har
> fått jobb tyder på stygg kvotering i praksis. Hvis man ikke tror at de har
> bedre karakterer da. Og realistisk sett så har de fleste
> studentene blant denne heldige halvparten som har fått jobb vært heldige /
> knalle karakterer / slektskap med folk som jobber i industrien osv.

Kanskje datajentene er hyggelige, eier sosial inteligens, og bruker
tid paa jobbsok i stedet for aa syte?

>
> For de ikke-priviliegerte datateknikkstudentene fortoner framtida seg litt
> annerledes. Blir vel å jobbe i pølsebu for oss hele hurven. Man er i alle
> fall litt mer nøktern i framtidsplanene sine.

Mange arbeidsgivere synes det er positivt at man ikke kommer rett fra
skolebenken uten noen arbeidserfaring. I en ordentlig jobb maa man nemlig
kunne forholde seg til _mennesker_.

-Magnus

From gunnarre at stud.ntnu.no  Sun Apr 17 20:48:03 2005
From: gunnarre at stud.ntnu.no (Gunnar René Øie)
Date: Sun Apr 17 19:48:03 2005
Subject: Prediksjoner av fremtidig arbeidsmarked - Muligheter i Norgesuger
References: <d3673e$hke$1@orkan.itea.ntnu.no> <d39fvd$cgc$1@orkan.itea.ntnu.no><1guv1rr.1i0ta7g1gxfr4N%aslakr+news@idi.ntnu.no> <d3jbsq$7j4$1@orkan.itea.ntnu.no><Pine.LNX.4.58.0504151724060.11601@jaguar.stud.ntnu.no> <Pine.LNX.4.58.0504151750170.11601@jaguar.stud.ntnu.no> <d3rk29$kg$1@orkan.itea.ntnu.no>
Message-ID: <d3u7el$i8e$1@orkan.itea.ntnu.no>

-=UserAnonymous=- wrote:

> At ca. 50% av studentene i datateknikk i spørreundersøkelsen har allerede
> fått jobb betyr at halvparten ikke har fått det. 

Gratulerer. 

Da undersøkelsen ble tatt opp var vi ikke en gang kommet til midten av
april. Du skal se at mange av dem har jobb innen høsten.

From joacimlu at idi.ntnu.no  Mon Apr 18 11:33:03 2005
From: joacimlu at idi.ntnu.no (Joacim Christiansen)
Date: Mon Apr 18 10:33:03 2005
Subject: Prediksjoner av fremtidig arbeidsmarked - Muligheter i Norgesuger
In-Reply-To: <d3u7el$i8e$1@orkan.itea.ntnu.no>
References: <d3673e$hke$1@orkan.itea.ntnu.no> <d39fvd$cgc$1@orkan.itea.ntnu.no><1guv1rr.1i0ta7g1gxfr4N%aslakr+news@idi.ntnu.no> <d3jbsq$7j4$1@orkan.itea.ntnu.no><Pine.LNX.4.58.0504151724060.11601@jaguar.stud.ntnu.no> <Pine.LNX.4.58.0504151750170.11601@jaguar.stud.ntnu.no> <d3rk29$kg$1@orkan.itea.ntnu.no> <d3u7el$i8e$1@orkan.itea.ntnu.no>
Message-ID: <d3vqgh$ea4$1@orkan.itea.ntnu.no>

Gunnar René Øie wrote:
> -=UserAnonymous=- wrote:
> 
> 
>>At ca. 50% av studentene i datateknikk i spørreundersøkelsen har allerede
>>fått jobb betyr at halvparten ikke har fått det. 
> 
> 
> Gratulerer. 
> 
> Da undersøkelsen ble tatt opp var vi ikke en gang kommet til midten av
> april. Du skal se at mange av dem har jobb innen høsten.

Siden det var vi som gjennomførte undersøkelsen kan jeg si at veldig 
mange hadde fått jobb igjennom bedriftspresentasjoner ol. Altså trolig 
ikke så mye personlige kontakter osv. Og at halvparten har fått jobb før 
påske er absolutt ikke dårlig syntes nå jeg. Særlig da veldig mange av 
de store firmaene fortsatt er på jakt etter data/komtek studenter. Jeg 
er enig med det Gunnar skriver og håper og tror at andelen som har fått 
jobb etter sommeren kryper opp mot 100%.

Jeg snakket med en del av bedriftene som var på ITdagen på torsdag og 
veldig mange av dem ansetter fortsatt. Følgende er på jakt etter deg: 
Sun Microsystems (10stk), Accenture(10stk), Q-Free, Skattedirektoratet, 
Ibas, McKinsey og Opera. Det var de jeg husket fra min lille rundtur på 
på IT-dagen torsdag. Så da er det vel bare å søke, om man vil jobbe for 
noen av de firmaene, hvis ikke blir det en helt annen sak...

Mvh Joacim Christiansen, leder av Abakus linjeforening.

From ruth.sherry at hf.ntnu.no  Mon Apr 18 13:03:02 2005
From: ruth.sherry at hf.ntnu.no (Ruth Sherry)
Date: Mon Apr 18 12:03:02 2005
Subject: =?ISO-8859-1?Q?"sparep=E6rer"_p=E5_hele_d=F8gnet=3F?=
References: <d3jccu$7t9$1@orkan.itea.ntnu.no> <slrnd5v4bp.due.torehalv@tiger.stud.ntnu.no> <d3ok3l$bi5$1@orkan.itea.ntnu.no> <d3onfh$dln$2@orkan.itea.ntnu.no>
Message-ID: <d3vvuj$i3r$1@orkan.itea.ntnu.no>

Ivar S. Ertesvåg wrote:

> Ruth Sherry:
> > 
> > Jeg har lest med interesse alle svar som har kommet, men må konstatere at
> > det synes ikke å være faglig enighet når det gjelder hva som er mest
> > lønnsomt økonomisk og økologisk i dette tilfelle.

> Kvar fann du det faglege argumentet for at det er mest lønsamt 
> (økonomisk eller økologisk) å late lyset stå?

Hvis jeg tolker ditt spørsmål riktig, mener du implisitt at de eneste
fornuftige argumenter som har kommet konkluderer med at man skal slå av
lyset. Men noen (f.eks. Telcontar) synes å mene at dette avhenger av hvor
ofte lyset slås av og på, og andre antyder at man må ha flere opplysninger
for å komme med et eksakt svar.

I utgangspunkt trodde jeg at dette sannsynligvis var et emne hvor det
ligger et klart svar som fagfolk er enige om. Dette var sikkert naivt av
meg (dette er langt fra mitt fagfelt)--uten at jeg vet hva flere av
respondentene holder på med faglig. Men for tiden fortsetter jeg å slå av
lysene, og jeg har bemerket at det synes å bli færre av dem i toalettene
rundt omkring på Dragvoll.

Hjemme hos oss har vi sluttet å bruke sparelys i utelampene, som styres av
fotoceller, av den enkle grunn at en sparepære koster fra 3 til 6 ganger
så mye som en vanlig pære, men varer absolutt ikke 3 til 6 ganger så
lenge. Da har vi riktignok ikke tatt i betraktning at de trekker mindre
strøm enn vanlige pærer. Men de utgjør et større miljørisiko. Og har er
det heller ikke noen kontant svar, kanskje.

Jeg leser eventuelle innlegg med interesse, men betrakter saken som
avsluttet fra min side. Takk til alle som deltok!



From eilif.hansen at elkraft.ntnu.no  Mon Apr 18 15:03:03 2005
From: eilif.hansen at elkraft.ntnu.no (Eilif Hugo Hansen)
Date: Mon Apr 18 14:03:03 2005
Subject: =?ISO-8859-1?Q?"sparep=E6rer"_p=E5_hele_d=F8gnet=3F?=
References: <d3jccu$7t9$1@orkan.itea.ntnu.no>
Message-ID: <d406r5$m4t$1@orkan.itea.ntnu.no>

"Sparepærer" (kompaktlamper) trekker, i likhet med andre damplamper, en
stor startstrøm i NOEN MILLISEKUNDER. For større lysanlegg påvirker dette
valg av overstrømsvern ("sikringer"), men har ingen betydning for
energiforbruk.

I likhet med lysrør forøvrig, bruker sparepærene noen minutter på å nå
full lysytelse. Effektopptaket er noenlunde proporsjonalt med lysytelsen,
følgelig trekker de faktisk mindre effekt i oppvarmingsperioden.

Vanlige lysrør med konvensjonelt forkoblingsutstyr (spole/drossel) får
redusert levetiden med ca. 1/2 time ved hver tenning. Med elektronisk
forkoblingsutstyr er denne reduksjonen vesentlig mindre. Det er
elektrodene i lampen som slites, og elektronikken gir en "softstart" som
reduserer slitasjen.
Dersom toalettene brukes mer eller mindre "i serie", og hver bruker slår
av lyset, vil normalt utskiftningsintervallene øke, selv om teknisk
levetid på hver enkelt lampe reduseres.

Bortsett fra lys/stråling som går ut av vinduer og "forsvinner" vil all
energien fra lyskildene gi oppvarming, dels av luften og dels av flatene i
rommet. Men i moderne yrkesbygg er det et varmeoverskudd i store deler av
året.

Oppsummert :
Det har ikke noen økonomisk gevinst å la lampene stå tent, bortsett fra
kanskje i "travle perioder".
Ulempen er litt lavere lysnivå i oppstartfasen.

Eilif H. Hansen
Faglærer "Lys og belysning"


From eilif.hansen at elkraft.ntnu.no  Mon Apr 18 15:03:06 2005
From: eilif.hansen at elkraft.ntnu.no (Eilif Hugo Hansen)
Date: Mon Apr 18 14:03:06 2005
Subject: =?ISO-8859-1?Q?"sparep=E6rer"_p=E5_hele_d=F8gnet=3F?=
References: <d3jccu$7t9$1@orkan.itea.ntnu.no> <d406r5$m4t$1@orkan.itea.ntnu.no>
Message-ID: <d4071h$mdg$1@orkan.itea.ntnu.no>

Liten trykkfeil i innlegget, her rettet :

> Dersom toalettene IKKE brukes mer eller mindre "i serie", og hver bruker slår
> av lyset, vil normalt utskiftningsintervallene øke, selv om teknisk
> levetid på hver enkelt lampe reduseres.




From nome-fjern-meg- at stud.iot.ntnu.no.invalid  Wed Apr 20 19:18:03 2005
From: nome-fjern-meg- at stud.iot.ntnu.no.invalid (David Magnus Nome)
Date: Wed Apr 20 18:18:03 2005
Subject: telefonkatalogen
References: <slrnc7v94g.bj3.jardarab+news-200415@tyrell.nvg.ntnu.no>
Message-ID: <d45uu6$3kj$1@orkan.itea.ntnu.no>

Jardar Eggesbø Abrahamsen <jardarab+news-200415@pvv.ntnu.no> knastet følgende:
> Er det fleire enn eg som tykkjer at Telefonkatalogen på gulesider.no (òg
> kalla www.telefonkatalogen.no) er ei svært mykje dårlegare løysing enn den
> betalingstenesta på opplys.uninett.no som me visst nok skulle slutta å
> abonnera på fordi det kosta pengar?

Vekker til liv en gammel tråd. 

Opplysningen 1881 (tidligere 180) har nå lansert søketjeneste på
internett. <url: http://www.opplysningen.no > De få testene jeg har gjort
virker veldig lovende. Lite reklame er det også.

Søket "nidar trondheim" gav riktig treff på første oppføring.

-- 
David Magnus Nome

From jardarab+news-200516 at pvv.ntnu.no  Thu Apr 28 16:03:03 2005
From: jardarab+news-200516 at pvv.ntnu.no (Jardar =?iso-8859-1?Q?Eggesb=F8?= Abrahamsen)
Date: Thu Apr 28 15:03:03 2005
Subject: framtidsretta
Message-ID: <slrnd71nbb.sll.jardarab+news-200516@hagbart.nvg.ntnu.no>

Kvifor tykkjer politikarar (spesifikt i Ap, SV og KrF) og andre med slik 
legning at det er strategisk, framtidsretta, inspirerande og 
identitetsdannande å ha eit strålande flott universitet som samstundes 
profilerer seg eksternt og internt med eit namn som lover _mindre_ enn det 
held?

Jardar

From reintz at stud.ntnu.no  Thu Apr 28 16:18:03 2005
From: reintz at stud.ntnu.no (Magnus Reintz)
Date: Thu Apr 28 15:18:03 2005
Subject: framtidsretta
In-Reply-To: <slrnd71nbb.sll.jardarab+news-200516@hagbart.nvg.ntnu.no>
References: <slrnd71nbb.sll.jardarab+news-200516@hagbart.nvg.ntnu.no>
Message-ID: <d4qnbv$6sq$2@orkan.itea.ntnu.no>

Jardar Eggesbø Abrahamsen wrote:
> Kvifor tykkjer politikarar (spesifikt i Ap, SV og KrF) og andre med slik 
> legning at det er strategisk, framtidsretta, inspirerande og 
> identitetsdannande å ha eit strålande flott universitet som samstundes 
> profilerer seg eksternt og internt med eit namn som lover _mindre_ enn det 
> held?
> 
> Jardar


Politikarar tror ikke noe som helst, de bare prater. Spesielt de fra AP, 
SV og KrF. Svært få av dem har noen gang satt sine ben i en 
utdanningsinstitusjon.

-Magnus

From storker.moe at email.in.signature  Thu Apr 28 17:18:02 2005
From: storker.moe at email.in.signature (=?ISO-8859-1?Q?St=F8rker_Moe?=)
Date: Thu Apr 28 16:18:02 2005
Subject: framtidsretta
In-Reply-To: <d4qnbv$6sq$2@orkan.itea.ntnu.no>
References: <slrnd71nbb.sll.jardarab+news-200516@hagbart.nvg.ntnu.no> <d4qnbv$6sq$2@orkan.itea.ntnu.no>
Message-ID: <d4qqdg$909$1@orkan.itea.ntnu.no>

On 28.04.05 15:10 Magnus Reintz wrote:
> Jardar Eggesbø Abrahamsen wrote:
> 
>> Kvifor tykkjer politikarar (spesifikt i Ap, SV og KrF) og andre med 
>> slik legning at det er strategisk, framtidsretta, inspirerande og 
>> identitetsdannande å ha eit strålande flott universitet som samstundes 
>> profilerer seg eksternt og internt med eit namn som lover _mindre_ enn 
>> det held?
> 
> 
> Politikarar tror ikke noe som helst, de bare prater. Spesielt de fra AP, 
> SV og KrF. 

og H, FrP, V, RV, Sp,...

> Svært få av dem har noen gang satt sine ben i en utdanningsinstitusjon.

Hvorfor skulle de det? Ifølge minst ett individ av arten 
_Homo_politicus_ trenger vi ikke faktakunnskap i skolen lenger, for "alt 
sånt kan jo finnes på Internett" ("Internett" uttales her med stor 
forbokstav og passe andektig trykk på ordet). Sukk.

-- 
Størker Moe

Email Storker(DOT)Moe(AT)c2i(DOT)net
WWW http://home.c2i.net/storker_moe/

A: Because it messes up the order in which people normally read text.
Q: Why is top-posting such a bad thing?
A: Top-posting.
Q: What is the most annoying thing on usenet and in e-mail?

From brynjulf.owren at math.ntnu.no  Fri Apr 29 19:18:03 2005
From: brynjulf.owren at math.ntnu.no (Brynjulf Owren)
Date: Fri Apr 29 18:18:03 2005
Subject: framtidsretta
References: <slrnd71nbb.sll.jardarab+news-200516@hagbart.nvg.ntnu.no>
Message-ID: <d4tm41$vja$1@orkan.itea.ntnu.no>

Jardar Eggesbø Abrahamsen wrote:

> Kvifor tykkjer politikarar (spesifikt i Ap, SV og KrF) og andre med slik 
> legning at det er strategisk, framtidsretta, inspirerande og 
> identitetsdannande å ha eit strålande flott universitet som samstundes 
> profilerer seg eksternt og internt med eit namn som lover _mindre_ enn det 
> held?

> Jardar

Vel, det er kanskje ikke ikke så mye mer framtidsretta å aldri komme
seg videre i forhold til en beslutning tatt i 1996, uansett hvor gal den
måtte ha vært.

Brynjulf


From jardarab+news-200516 at pvv.ntnu.no  Fri Apr 29 21:48:02 2005
From: jardarab+news-200516 at pvv.ntnu.no (Jardar =?iso-8859-1?Q?Eggesb=F8?= Abrahamsen)
Date: Fri Apr 29 20:48:02 2005
Subject: framtidsretta
References: <slrnd71nbb.sll.jardarab+news-200516@hagbart.nvg.ntnu.no> <d4tm41$vja$1@orkan.itea.ntnu.no>
Message-ID: <slrnd75048.ujf.jardarab+news-200516@hagbart.nvg.ntnu.no>

I artikkel <d4tm41$vja$1@orkan.itea.ntnu.no>
skreiv Brynjulf Owren <brynjulf.owren@math.ntnu.no>:

> Vel, det er kanskje ikke ikke så mye mer framtidsretta å aldri komme
> seg videre i forhold til en beslutning tatt i 1996, uansett hvor gal den
> måtte ha vært.

Somme sit fast i 1995/1996, ja, og har den vrangførestellinga at når nokon 
er misnøgd med noko i 2005, so vil vedkomande tilbake til 1995.

Personleg lurer eg på kvifor folk er so endrings-uviljuge at dei motset 
seg å gjera NTNU om til eit _skikkeleg_ universitet (eller to). Med all 
den faglege kompetansen me har (med nasjonalt eine- og hovudansvar for 
saker og ting på Dragvoll òg, om nokon var i tvil), ville det vera mykje 
meir framtidsretta med eit godt samarbeidande universitet heller enn å 
lata det teknisk-naturvitskaplege overskyggja den store kunnskapsrikdomen. 

(Minner meg forresten om Europas språklege skattkiste, Italia med over 30 
språk, som har valt å skjula skatten, har meir eller mindre forbode dei 
fleste språka, og vel å insistera på at berre standarditaliensk er verdt å 
samla på, språket som nesten ingen kunne for hundre år sidan.)

Men greitt nok, kvifor er det legitimt å vilja ha ei endring til det betre 
sånn stort sett (det vil vel dei fleste), men illegitimt dersom det kom 
ei endring til det verre i 1995-96?

Det eg gjerne vil ha, er:

- Noregs teknisk-naturvitskaplege universitet
- Norsk universitet for kultur og samfunn (el.l.)
- eit tett samarbeid mellom dei to av den typen som berre er mogeleg i 
  Trondheim

Då vert alle nøgde, og alle kan identifisera seg med heile arbeidsplassen 
sin, og ikkje berre faget sitt, slik det er no. (Somme vil alltid gjeva 
publikum skulda når publikum har problem med å identifisera seg med 
produktet. Her på huset har dette vore på moten dei siste ti åra.)

Og sei ikkje at det ville vera eit søkt framlegg. Hugs kva som skjedde i 
1995: Det var so søkt at for å få det til måtte dei til og med juksa med 
høyringane, lyga i NOU-en, triksa med møtereferat, og nekta å greia ut 
noko som helst før sjølve vedtaket. Mange av stortingsrepresentantane som 
me snakka med dei dagane, visste ikkje eingong at den institusjonen som 
dei no hadde vedteke, hadde andre fag enn teknologi og naturfag.

So alt er mogeleg, om ein berre er i stand til å sjå framover, og ikkje 
sit fast i 1995-vedtaket, slik somme reaksjonære gjer.

Jardar

